- ÍO - 



nošoTku a k Balogu. S druhé strany Balogii je Vydrová a Závodí, mezi nimiž potůček 

 Vydrový protéká a do Hronce se vlévá. Od Balogu teíe na Jergo, Krám '), pod nímž 

 je horárna (myslivna). Výše Krámu je černá dolina a dědina Medvěd, nad niž vysoko 

 na hoře druhá horárna v lukách, jež zovou Zákluky. Nížeji Zákluk z pralesů přitéká 

 silný potok Kamenistá a okolo Krámu (kolihy) teče dolů do Hronce, a s ním spojena 

 po nedlouhém toku do Hronu. Nad vtokem Hronce je c. k. železodílna Hronec (Roh- 

 nitz), nížeji v pěkném zákoutí je pila, obydlí polesného a myslivce; lid tam říká „na 

 Šfávničkách." Vrch nad vtokem Hronce do Hronu nazývá se Chvatimech, naproti je 

 Hradisko a nížeji Březová, kde je opět c. k. železodílna. Okolo Březové vede cesta 

 k Horní Lehotě a na Dumbier, který týmě své do oblaků vypíná, a podle něho k severu 

 řadí se velký a malý Gopel , holá Baba , Certovica , Peklo , černá se dlouhý sochorec 

 Králového Lazu, nejnížeji pod Dumbierem zelenají se krásné vrchy Hrádek a Okosená 

 nad Lehotou, a od nich dolů běží Rjavka, vtékajíc pod Březovou do Hronu. Voda Hronce 

 zdá se býti černá, což někteří od popele z uhlisk, splaveného z lesů do vody, odvozuji, 

 ale ona je černá i v pralesích, kde nejsou žádná uhliska, kde ničehož není než stromy, 

 rostlinstvo a voda. Netřeba tomu dlouho skoumati, proč voda Hronce černá vyhlíží, kdo se 

 podívá na tučnou, černou prsf, která všude po lesích, kudy Hronec teče, vysoko leží a 

 též i jeho ložisko tvoří, a když si vody načrie a vidí, že je čistá jako bozi slovo. — 

 Z Března na Krám počítá se 1'/, hodiny'), na Dobroč 3'/,, na Sihlu pod Homolkou 6; 

 a vede tam postranní cesta polná. Nad vtokem Hronce do Hronu začínají pralesy a 

 táhnou se po levém jeho břehu až přes Věpor Klenovský. Dědiny od Hronce po Do- 

 broč jsou bydliště dřevorubařů , v posledních létech přidána k nim i Sihla , 3 Vj hodiny 

 od Balogu v hlubokých lesích ležící, a v lesích z obou stran Hronce ležících jsou c. k. 

 dřevorubařské dílny Černohrončanské ') , jak se všechny společným jménem nazývají. 

 Okres těchto Černohrončanských rubanisk leží, krom Sihly, proti jihu, od východu na 

 západ a obnáší výše 40.000 jiter lesa. Handělců, jak dřevorubary všeobecně jmenují, 

 je 1500 chlapů. V Balogu je kostel. Ještě jsou jedny c. k. dřevorubařské dílny, totiž 

 Benušské, nad pravým břehem Hronu, nad Březnem, severně pod Zvolenskými Karpatami, 

 bezprostředně pod Beňušskou holou 4000' vysokou, která přes Certovicu s Dumbierem 

 sousedí. Na jih sousedí s Polhorským hájenstvím (revírem) na Černém vrchu, Zelenou 

 a Fábovou holou, nížeji s městskými grunty a lesy; na východ s Gómórem při Bacúchu, 

 a na téže straně sousedí s Koburgovskými lesy, na sever se konči na chlumech hol a 

 hraničí s Liptovskými pány, na západ hraničí z části s městem Březnem, z části s há- 

 jenstvím Šfávnickým (Jaraba). Lesa mají as o polovic méně než Černohrončanské dřevo- 

 rubařské dílny. Strminy má ale vyšší a doliny kratší než na Černém Hronci, a proto 

 je plavačka dřeva do Hronu snadnější. 



.,n( 



Dle starých letopisů bylo hornictví v Báňské Bystřici již v 7. a 8. století zavedeno 

 pod slovanskými králi Panonie od Slovanů. Bystrice jmenovala se dříve Nová Ves a 



') Krámy jsou dva, tento je dědina, druhý jen koUba. 

 *) Na vrchovoru (koni) neb voze, a uherské jízdy. 

 ') K. k. Scbwarzwasser Holzbaudlongen. 



