— 23 — 



Mimo tu vidíme ve výcluHlnicli ('ei-hácli pomfrnĎ velmi studenou zimu. a v horách, 

 jako v iSumavt n u Sv. 1'clrii, |Hinií'rnc Irplciu zimu, ale ciiladiié léto. 



OslaliiO iieliledími'-li iia vytčené výjimiiy krajin pomčrně velmi teplých a velmi stude- 

 nýoli, slilcdiiviinie, že jsou sljedui Cecliy v [mimiítu uejloplcjší (7.1° na slcjniiu výšku vypo- 

 i-itauíi, T-ti skuteOná temp. roi;iii_), a že ku pokraji podnohi se slúvú v poměru surovějším (až 

 k (il" ua stejnou výšku vypočítaná, 5-4 skutečná temp. roční), že tedy no jih (vyjma 

 krajinu u Budějnvii) lopluly ve věl.ší miie ubývá nežli pi-ihývá výšky, a na sever (vyjma 

 okolí Karlových Varů) Icmpcratura nevystoupá v té míře, v jaké se krajina níží, nýbrž 

 i nad to klesá, a toto, jakož zvláštní teplota neb sludenost některých krajin vysvětlují 

 poměry dešfů a po nich následující odilazování vzduchu a půdy. Panuji totiž v poho- 

 i-ích pomezních nejčastější a nifjsilnější deště , v průměru přes 30 palců ročně , zvláStě 

 v jiliozápadiuch horách českých (v Šumavě, Rehberir 62", na novější meteorologické 

 štaci Stubenbachu 81", čísla, jaková v Evropě toliko v Alpách se nalézají). Odtamtud 

 ubývá vilbec mnohosti deště v soustředních kruzích až ku Praze (14 palců, miuihost 

 (leště velmi .skrovná, která v Evropě toliko v suchých rovinách brandcburských zase 

 přichází). I tu některé krajiny činí výminku, severozápadní strana země a zvláště krajina 

 u Karlových Varů (nejbližší štace Všestiidy, kdež mnohost deště pozorována byla, uka- 

 zuje l.i"), a pak okolí Budějovické na jihu blíže pokraje země s 21 palci dcšlě; tylo 

 krajiny jsou také následkenj toho teplejší, kdežto jednotlivé krajiny s mnohým deštěm, 

 n. př. Nová Bystřice, Vrchlabí, |)oměrně jsou studenější. 



Mnohosti deště závisejí, jak známo, kromě výšky krajiny, od hustější neb řidší 

 lesnatosti, i vidíme v Čechách uejziTJměji působení rostlinstva na podnebí, jelikož 

 pásmo lesů na pohraničných horách a větší lesy pahornaliny na pokrají působí vlhčejší, 

 studenější klůna, bczlesnosl stiedrnch a řídké lesy severovýchodních Čech podnebí sušší 

 a teplejší, nežli by těmto částem země podle výšky nad moi*em a podle geogjafické šířky 

 a délky náleželo. 



.Mnohé jiné působení, na které by ohled brali slušelo, vykládati, jakož i Icmpera- 

 liiry rozhčných počasí a měsíců v rozličných krajích českých zevrubněji ohledávati pro 

 tentokráte opomíjím, a odkazuji prozatím čtenáře na to, aby si absolutní prostřední tcm- 

 peratury, zvláště letní, na přiložené tabulce prohlédnul. Každý uzná, že lak rozina- 

 iiilé klima, zvláště v letě, jaké čecliy mají, léž velikou rozmanitost v pohledu na roucho 

 rostlinné spůsobovati musí; neboť tu máme podnebí zenu' evropských na sto mil od sebe 

 vzdálených. Nesluší arci tomu tak rozuměti, jakoby české krajiny dokonce stejnou tem- 

 peraluru celostní s jinými zeměmi měly, přirovnání to vztahuje se jenom na jednotlivá 

 počasí. Jeslif známo, že pod stejnou šířkou v E^Tope západin' blíže moro léto Jest 

 chladnější, zima teplejší než u nás, a zas ve východní Evropě, ještě více v Sibiři, zima 

 velmi studená, lélo velmi teplé bývá; rozumí se tedy samo sebou, že Čechy, právě 

 v srdci Evropy položené, v celém roku ani klima východních, ani klima západních krajin 

 evropských míti nebudou, ačkoli tcmperatury jednotlivých měsíců a počasí s lenijieratu- 

 rami iinsl na západu neb na východu položených srovnávati se mohou. Botanikovi jsou 

 sbody takové důležitý, nebof béřeme-li zároveň oliled na rostliny, kteréž na místech 

 stejné tcmperatury měsíčné neb roční doby, jak zde lak i lam přicházejí, poučujeme 

 .se, které rostliny více od určité teploty letní, které od jislélio slupne zimy odvislé jsou. 

 Míním jedenkráte siřeji pojednati o výjevech sem náležejících, jakož i o temperaturách 



