— 24 — 



jednollivích zemí evropských, zatím budiž dosti následujících údajů. Místa, jako Praha, 

 Litoměřice, Podmokly, tedy víibec údolí dolejší Vltavy a Labe, mající střední temp. čer- 

 vencovou 16", připodobají se tím středním Francouzům, teplejšímu Porýnsku a jižnímu 

 Německu, Krakovu a Haliči, kdežto místa s temp. 14" (Králové Hradec, Čáslav) a 15" 

 (Mladá Boleslav, Zatec) se středním a severním Německem, místa s 12" temp. červen- 

 cové, jakož Rehberg, Sv. Petr, Mariánské Lázně a Teplá se Skotskem severním, se střed- 

 ními Švédy a severním Ruskem v měsíci tom se shodují. Místa, mající l°temp. lednové, 

 jako Praha, Litoměřice, mají měsíc leden jako jižnější střední Německo, nejstudenější 

 místo v Cechách, s temp. lednovou — 3", jako jižní Švédy. V celku ledy máme léta již- 

 ních Němec až středního Švédska ; zimy středních Němec až jižních Švéd, tedy více od- 

 chylek v teplých měsících nežli v studených. 



Z předeslaných rozjímaní o podnebí Cech vůbec bude možná temperatury a vlhkosti 

 v Šumavě jasnými učiniti. Nejdříve zastavíme se ještě při podobě horstva tohoto. Na- 

 zvali jsme nahoře celé jihozápadní pohoří na hranici Šumavou, jakýmžto názvem (po ně- 

 mečku Bóhmerwald) na mapách obyčejně se vyznačuje; ono však záleží z několika členů, 

 kterýmž lid rozličná jména dává. Severozápadní část, mezující se Smrčinami, kteréž 

 v Chebském úhlu k Čechám přiléhají, a zasahující na jihovýchod až do krajiny Doma- 

 žlické, slově pohoří Tachovské a má průměrnou výšku 1510 stop, na některých bodech 

 2000 a více stop. Po tomto křídle následuje jihovýchodně prostřední díl pohoří, jejž 

 čeští geografové vlastně Šumavou nazývají, a tento opět ve tři částky se dělí: severo- 

 západně jsou hory Královského Hvozdu, jižně od Klatov, z nichžto se Uhlava temeni, v prů- 

 měru 3000', místem 4200' vysoké, n. pr. Javor 4604' na bav. straně, Jezerní Stěna 4238', 

 Osser 4014'. Y prostřed na jihovýchod jdou po sobě hory Stubenbašské , jižně od 

 Sušic, s průměrnou výškou 3000', místy 4100', k. př. Mittagsberg 4164', Steindlberg 

 4112'; potom Maderské s prům. výškou 3500', místy 4300', n. př. Lusenberg 4331', 

 Ráchel 4533' na bavorské straně , v němžto Votava povstává , a jihovýchodně odtud 

 Kvildy, v průměru 3500', místy 4000' vysoké, n. př. Schwarzberg 4025', z nichžto Vltava 

 (jižně od Vimberka) se prýští. Jihovýchodní díl středních hor jest průměrně 4000' 

 vysoký hřeben, který nízkými horami Kušvartskými (průměrné výšky 3000', místy 3800', 

 jen na jednom bodu Siebensteinfelsen 4000' dosahujícími) s Kvildy se spojí, s Plockel- 

 steinem 4366', a s Dreisesselberkem 4116' vysokým, podle něhož Vltava na jihovýchod 

 teče, a tento díl slově obyvatelům tamním vlastně Šumavou. Po jmenovaném právě středu 

 horním, jenž tedy z Královského Hvozdu, Stubenbašských, Maderských hor, z luhů Vltavských 

 (Filze) a Šumavy v nejužším smyslu se skládá, následuje na jihovýchod nízký řetěz hor- 

 ský, v průměru 2500' vysoký, odmezující Čechy od Rakous. Nejprve hory Sv. Tomáš- 

 ské, jichž nejvyšší hora jest sv. Tomáše 3226' vysoká, a po těch Greinský les , v prů- 

 měru stejně vysoký, jenž na jižním cípu Čech, jižně od Vyššího Brodu, s výběžky Česko- 

 moravských hor se stýká. Celé dlouhé pomezní pohoří šumavské , kteréž jsme právě 

 vylíčili, má také své předhorí. Předhoň' hor Tachovských jest v porovnání značné a 

 vzrůstá vlnovitě až k výši hlavního hřbetu. Nižší zůstává v celku předhorí Královského 

 Hvozdu, pročež také tento díl jedině z větší dálky, od Klatov, spatřiti možná. K jihový- 

 chodu vystupuje předhorí zase velice, dosahujíc Boubínem naproti Plóckelsteinu a jiho- 

 ^-ýchodně od Vimberka 4200 stop. Hornatý ten pruh zůstává odtud podél levého břehu 

 Vltavského v značné výšce 3000 — 3800' a připojuje se severně od Krumlova ku Blan- 



