— 29 — 



vedle niohúlnýťli slroniů ; zde jest lolio přiOinuii putlaócni jejich skrze veliké kolem slo- 

 jici slrorny, klciéž jltii vzduilm a s\ělla ujímají. Maje větší svoljodu v rozvétvováiii sláva 

 se buk častu uzlitým a nepravidelným, a daleku nápadněji zakrní nežli smrk, jenž pro 

 pravidelné postavení vřlví, I když potiaéen zdlouhavé roste, predce pravidelní' rosic a pak, 

 protože dlouhé hlavin' pruty (ii-hi, brzy nepríznivýcii účinků uniká; buk ale musí čekali, 

 až v&kolní sousedstvo pulelnie, mnohá desítiletí, než se řádným stromem stane, aneb toho 

 nikdy nedojde. I také lomem od .sněliu vídáme často mladé buky potvorné zchroumané, 

 a lak to jest nejvíie tenlo strom, jenž rozmanitým tvarem, hned mohutné veliký, jnied 

 chudobný a uzlovatý, pravidelným skupením jehličnatých stromů jakousi rozmanitost 

 priniěšuje. 



Všecko zde na nás len dojem činí, že nestojíme ve vzdělaném lese, nýbrž v svo- 

 bodné přírodě, kde každý strom se pne a zápasí a v mohutné postavě se ukazuje, kte- 

 réž vítězně nabyl, aneb v chudobné a trpné, jestliže okolnostem podlehl. A k tomu 

 všemu smaragdový mechový koberec, jenž zemi odívá, draperie obrovských hub, mechů 

 a lišejníku na větvoví, kapradiny v mohutných trsech a mezi tím bujející houby a menši 

 útlé, listnaté rostliny; jenom zde onde září květ ze zelcnosti '). Totof jsou obyvatelé Šu- 

 mavy od tisícii let, zde jest i-íše obrovských stronu°i a kapradin, jako ve starších for- 

 macích gícoiogických. 



Ještě honosí se Šumava článkem květeny, jenž zvláštní ráz krajiny zakládá, totiž ba- 

 žinami (něm. ř^iize) od 2000—3000', širokými to prostorami, rašelinníky porostlými, z niciižto 

 chudobné trsy travin a křiky boríivck vyčnívají. Na některých těch bažinách nebývá žádného 

 stromoví, na jiných viděti jednotlivé mrzácké brízy a bahní sosny, ještě jiné jsou dosti 

 hustě těmito liouštěmi porostlé, kteréž v příhodnějších, nižších polohách ^7Sokýnli se 

 stávají a pošmourné lesy zvláštního spůsobu tvoři ^). Bahní luka (něm. tak zvané Auen), 



') Mechy, klerc'"/. se hluMír na půdě lesní objevují, jsou Hypnum iiioUuscum . Crista 

 castrenuÍM a siilendeus, také Jungerniannla Iricuspidata Je místy velmi hojná, na ně- 

 kterých nií.stech polštáře Polytricbum alpinum a commune, ve vlhčejších půdách raše- 

 linníky (Sphagna). líiislé jsou Lycopodiuin clavaluni, aniioiinum a Selago. Z velikých 

 kapradin spati-ujenie hlavně Aspidium fdix mas a focmina, i aculeatiini, Pleris crispa 

 je řídká; í menších ale Blcchmini boreale, Polypodium Uryopleris, Phegopteris a Orco- 

 pleris. Na stromech, zvlášle bukách, visí lyšejniky, Usney a mocné drípy Sticty. Z vít- 

 šich rutlin jevnosnubnyeh uka/.ují se Luzula maxima, pllosa, Calamagrostis Halleriana, 

 iMilium eirusHiii. Kpipaclis lalifolia. ťoiivallaria verlicilliita. Slachys sylvalica, Kiiniex 

 arirolius, Vacciniuai Myrtillus, Vitis idaea . Impaliens Noli tangere, Cacalia albifrons, 

 Mulgcdium alpinum, Galeopsis vcrsicolor, Seiieclo nemoreiLsis, Chaerophyliuui hírsutum, 

 Sanicula enropaca, Knaulia sylvalica, Doroiiicum austriacnm , Pardalianches. Aconitum 

 Napellus, Camarnm. Kanunculiis aconitifolins, Actaea spicata, Dentaria eneaphyllos; 

 z menších Poa nemoralis, Carex pallescens, Listera ovála, Priuiella vulgaris, Smilacina 

 bifolia, Pyrola minor. secnnda, uiiillora, ťircaea alpina, HoniOCTne alpina, Tormenlllla 

 reeta, llieraciuin imirorum ve mnohých formách, Soldanella montana, Kanunciilus ne- 

 niorosus, lanuginosus, Caltlia paluslris, Chrysosplenium alternifolium, Cardaniine syl- 

 valica; z krovin Lonicera nigra, Ito.ia alpina, Kubus glandulosus, Idaeus, Sanibucua 

 rncemosa. V |iasekácli hlavně Senecio sylvaticns, i^pilobium anguslifoliuni , Rubus 

 Idaeus, Galeopsis Telrahit. Ostatně se nalézají všecky tyto druliy toliko na jižních 

 úklonech, na severních scházejí obyčejně některé aneb j.sou poríiznu, a kapradiny více 

 převládají. 



-) Sphai;nnm cuspidalum a Polytrichum gracile jsou nejhojnější mechy zde, z polotravin 

 viděli Carex glauca, paiúcea, Eriopboruui vaginatum, Juucus rUifurmiij, mezi nimi pro- 



á 



