— 30 — 



ježto v dolejších oudolích začínají, kde bažiny přestávají, jsou přecliody od bažiny do 

 [ouky, nebof tam ovšem mechy a některé bahní rostliny se nalézají, trávy ale převahu 

 mají •). Sušší šumavské louky, v celku ale ovšem ještě dosti vlhké, chovají některé 

 krásné horní rostliny, jakožto Polygonům Bistorla, Pinguicula vulg-aris, teninorudé Phy- 

 teuma nigrům, Cirsiuni heterophyllum s listy vezpod sněhobílými , a Gentiana gernianica. 

 Na travnatých stráních, vřesem pomíchaná, bují všude pěkná, zlatožlutě kvetoucí Arnica 

 )nontana Cprha), Hypericum quadrangiilare, také bonlvka a brusnice na mnoze z lesů na 

 lato místa se pošinnjí, jakož i Lycopodía. Skalních rostlin vlastně v ěumavě není, na 

 kamenitých stráních rostou veliké kapradiny a žlutý náprstník , ostružiny a maliny. Na 

 skalách vrcholu Pliickelsteina roste Empetrum nigrům, na trsnatém vrcholu Stěny jezerní 

 Trientalis europaea » Sagina saxatilis, na Sv. Tomáši Lycopodium alpinum, Polemonium 

 coeruleum. 



Flora polní jest ještě chudší ; nalézal jsem na vyšších rolích jen málo plevele '■'), 

 za to ale některé rostliny z bahiiích luk '). Též lak chudobná je flora rumišf ^). 



Rozdíly, které se v květeně podle liklonfi ukazují, jsou, že severiu' ňklony mokřejší 

 bývají a ledy bahní luky a v lesích rašelinníky převládají. Mimo to naclnizime na sever- 

 ních úklonech více lišejníkťi na zemi (Cladonia a Celraria), více kapradiu (zvláště Blech- 

 num boreale), a jen velmi poríiznu jmenované kvetoucí rostliny. Na jižních úklonech 

 jsem za to mimo to, že lam dotčené rostliny hojnější bývají, ještě některé našel, o kte- 

 rých jsem se ještě nezmínil, jako na pi". Arlemisia vulgaris, Ccntaurea Jacea, Hypericum 

 perforatum, Helianlhemum vulgare, Dianthus superbus až do 2000'. 



Podle útvaru pozoroval jsem následující rozdíly. Svor jest nejvlhčí a flora tam 

 nejchudší, po ní následuje granit. Rula jest v celku sušší a má bohatší floru. Ještě 

 bohatší floru má granulit v Blanském lese , o kterém jsem tu , jako k vlastni Šumavě , 

 nepatřícím, šíře jednali nechtěl, nt^jbohatši pak vápno v okolí Krumlovském, které taktéž 

 k Šumavě již nenáleží. Na místech k Šumavě patřících, kde se vápno nalézá, jako 

 u Schwarzbachu, pozoroval jsem Cenlaurea scabiosa, Trifolium agrarium a medium, rost- 

 liny, kterých jsem jinde v Šumavě nenašel. 



stírají se Vaccinium Oxycoccos (kyhanka), Andromeda pniifolia, Tormcniilla recta. 

 Vyšší keříčky tvoří Vaccinium nliginosum, Betula nana (řídká), Salix aurila, repens. 



') Tylo bahní rostliny jsou hlavně Thysselinnm paluslre, Pedicularis sylvatica a palusiris, 

 Molinia coenilea, Scorzonera bumilis, Pinguicula vul^aris, Epilnbium paluslre, Cari- 

 ceí3. Jiné rostliny ))ahní objevuji se v olšinách dolejšího kraje do 2000', tolii .Me- 

 nyanllies trifoli.ita. Calla paliislris, Aspidium spinulosum, prvnější taki' v příkopech. 

 Na břcliu Vltavském pozoroval jsem do 2000' Lysimachia vulgari.s, Ihyrsillora, Aco- 

 rns Calamus (puškvorec), Glyceria spectabilis, Pbalaris arundinacea, Nyniphaea can- 

 dida, Niiphar puniilum, Veronica longifolia. 



-) Polní rostliny se pozorovaly Centaurea Cyanns (chrpa), Sherardia arvcnsis, Anagallis 

 arvensis (drchniěka), Veronica arvensis až do 2000'; Arenaria serpyllifolia , Scleran- 

 tlius annuus, Menlha arvensis, Sonchus arvensis, Galeopsis Tetrahil a/, do 3000'. 



*) Lořni rostliny v poli tam rostoucí jsou Ilolcus moUis , Pideuni pralense, Juncus bu- 

 fonius. 



•*) Rostliny rumištní: Chenopodium Bonus Henricns album, Polygonům hydropiper Persi- 

 caria, Urtica dioica, Cirsium arvense , Poteiitilla anserina , Polygonům avicniare; jiné 

 droby velmi porůznu, jako Chenopodium glaucum a Alríplex haslalum. 



4 



