— 31 - 



Jcšlř iniisiin nfktiTÚ finiliy uvésti, kteréž v feské floře Šiiinavř vlastní jsou, a jpslli 

 i iiěkdu v jižiiiťli Cfcliiicli se vyskytují, přcdcc zajisto s lior sestoupily. Jsou to (Jcn- 

 tiana pannunica, jindy v Šumavě hojná, nyní už vzácná i v Ausserg^cliidu, a Seduin Faba- 

 ria na .lezcrní stěně, Spiraea salicifolia na poHěícli a v plotech do 2000', Alniis viridis, 

 Doniiiicuni l'ardalíani;lics, Alciim Miitullina, na Jezcrni stěně, Kaihchi a Javoru, Willciiielia 

 aparirioides. Hojněji než jinde v Cechách nacházíme Soldanella montana a Chaerophyllmn 

 Hurciim. Z jmenovaných rostlin rozšířeny jsou v jižních Čechách Soldanella, Spiraea 

 saliciťolia a Ainus viridis až do kraje Táborského. Rostliny, v jižních ('echách hojněji 

 přicházející a ještě v Šumavě do výšky 2000' nalézané jsou Ranunculus Philono- 

 tis, Calla paluslris, Thysselinuni palustrc, Juncus filiformis, Cineraria paluslris, Phylenma 

 nigrům. Rostliny v středních Cechách hojné scházejí mnohé, tak Eryno-ium eampcslre, 

 Cichorium Intybus (čekanka), Matricaria ("hamomilla (heřmánek), Veronica spicala, pro- 

 strata, Galcopsis Ladanum , Xanthium Strumarium , Ccntaurea paniculata , Artcmisia eam- 

 pestris, Alriplex lalifoliiim. rosenm, oblonsifoliiini. také z alpských rostlin v Krkonoších 

 málo lze nalézti, zvláště scházejí charakteristické .•Viienione alpina, narcissillora , 1'riirnda 

 minima, Geum montanum , Phleuin alpinum, Hiuracium aurantiacum, alpinum, a z rost- 

 lin snbalpinských vidíme jen Calanian^rostis, líalleriana, Cacalia albifrons, Homooryne alpina, 

 Mnlirediuni alpinntri, Aconilum Napellus hojněji. Rostliny skutečně hojné našel jsem 

 jenom tyto : Ranuncnliis acris, Prunella vulsraris, Thymus Serpyllum (niateridonška), Leon- 

 todon hastilis, ťampnnida rotiindilolia, Ajirostis vulffaris, slolonifera, Aira Ilexuosa , Poa 

 anniia, Kiiplirasia ollicinalis (anibrožka), Vaccinium Yitis idaea (brusnice), Myrtillus (bo- 

 růvka), Ridius Idaeus (malinník), Hieracium Pilosella, Auricula murornm. Můžeme 

 .směle floru šumavskou chudou nazvati, ačkoli na jaře a v letě mnohá rostlina nepochybně 

 jťšlě kvěle, kteréž jsem na cestě v prázdninách ovšem pozorovati nemohl. 



Při celém tomto líčení měl jsem ale toliko samu Šumavu na zřeteli , nikoliv její 

 předhoří, aniž o horách v okolí Krumlovském plalí, co pověděno. Flora tanmí jest velmi 

 liohalá na krásfié Icsiii a skalní rosllitiy, kler(''ž i v středních Čechách přicházejí. Zevrub- 

 nější vypsáni rostlinstva Šumavy i předhoří, jakož i seznam všech od jiných a ode ume 

 tam nalezených rostlin budoucně ode nnie vyjde, i poukazuji k nim čtenáře, kteréž spe- 

 ciální floristika naší vlasti zajímá. 



Stříbrné doly u Německého Brodu. 



Od Jeronijma Sitlrti-e. 



Dříve, než o zdejších dolech budeme vypravovali, promluvíme o rozsáhlých stříbr- 

 ných horách, ku ktisrýniž Německobrodské náležely. — Hory tyto začínaly na bývalém 

 panství Rychnovském v Cechách , a táhnouce se podle hranic zasahovaly ŽJdr, Politou, 

 PHbislat), Bělou, Kimecký Brod, Humpolec, Lipnici, Vrbici, Šlapanor, pak Jihlaru, 

 Parltir na .Moravě, a s druhé stratiy Ledeř, Kostelec, končíce se u Kulné Hory. Od 

 jednoho z nejznamenitějších horních úřcilníků šestnáctého století, Lazara Erkera, hor- 

 mislra Kuln<diorského, jsou zachovány dvě zprávy, jedna od 2(i. září 1581, a druhá od 

 5. června 1 598, v nichž o těchto pohořích so zvláštní pozorností se jedná. V první zprávě 



