— 37 — 



okrouhlú, na liřbelĎ krovovilé. Výská rovnu se dvěma šířkám, a dólka jest ruviia čty- 

 rciri výškám. Obrys těla zvedá se od cela v pěkné křivce až ku pořálkii prviiilio článku 

 pluulve hřbetní, odkud opét padá vulnú až, k ocasu. Strana liřišiu' Jest skorém rovná, 

 jen v oboru břiclia trochu vypuklá. Hlava jest asi tak dlouhá , jako jest télo vysoké, 

 a pruiiHT oka jest (i- neb Tkrál v délce hlavy obsažen. Přikrovka žiibenii jest nepra- 

 videlný trapcz, jehož zadní kraj jest vypouchlý, měkkou blánou leniovaný a nikdy neiii 

 ostrými trny opatřen, jako nalézáme u okouna. Od pi-íkrovky žabenn' táhne se na zpodni 

 části až ku podhradí blána žaherní, která kostičkami podporována jest a k lepšímu za- 

 vření otvoru žaberního slouží. Otvor úst jest kulatý, a zpodni čelist kratší než svrchní. 

 Obč čelisti jsou bezzubé a dají se ku pi'edu vyšponlit. Pysky jsou masité a mají po 

 každé straně dva přívěsky, lak zvané fousy. Nozdry nalézáme mezi ústy a očima. 



Ploutve jmenují se: Ploutev hřbcíni, kterouž budu skrácenC naznačovati H; ploutev 

 pr.ini P, ploutev bi-išni B, ploutev řiliii Ř, ploutev ocasní O (Výkres 6). 



Kostičky, které potažené měkon blánou ploutev tvoří, nejsou všechny stejně dlouhé 

 a tvrdé, nýbrž první jest vždy nejkratší, druhá něco delší, a třeli, na zadní straně zoub- 

 kovaná, dosahuje tcprv délky ostatnícii následujících článků. Tyto tři první články bý- 

 vají velmi tvrdé, neohybné, a vždy se při udání počtu, z něhož se ploutev skládá, zvlášť 

 udávají, n. př. u hřbetní ploutve kapra // .3/17. 



Hlava a ploutve jsou nahé, ale tělo jbst pokryto šupinami, které u kapra od otvoru 

 zaber až k ocasu v 37—38 řadách po II šupinách na výšku rozděleny jsou. Kraj 

 kapřích šupin jest hladký, ale povrch jest soustředně vráskovaný. 



Na hlavě má kapr malé otvory v klikaté čáře rozpoložené, kteréž se též pravidelné 

 na celé jedné i-adě šupin po straně těla nalézají. Dříve se myslilo, že z těchto otvoru 

 so vypocuje šlem, kterým ryby potaženy jsou, ale důkladné prohledáni pitevní okázalo, 

 že v těch otvorech končí se pramínky čivy postranní, čímž dokázáno, že ústroj ten slouží 

 k zvýšení citlivosti těla. ^ 



Oko kapří, a rybí viibec, liší se od oka ostatních obratlovců velmi plochou rohov- 

 kou a zcela kulatou čočkou (pročež by, se tato měla zde nazývati hrách). Klapky též 

 scházejí, proto že se ve vodě nepráší, a tudy by zbytečné byly. 



Ucho rybí ustrojeno jest mnohem prostěji než u ssavcu a (Obr. 2.J 



ptáků. Předně již se liší lim, že jsouc uloženo v kosti skránuí žá- 

 dným otvorem na vonek opatřeno není. Na místě outlých , unjěle 

 spojených kostiček a blánky bubínkovii, jako jinde nalézáme, rnají 

 ryby pouze pod třemi velkými polokndiovými chody pytlíček , který 

 naplněn jest vápennými drobky a dvěma klácenými kousky, z nieliž 

 .se podlouhlý větší nazývá šípem. 



Ve zvláštním poTuěru stojí ústroj ucha k měchýři vzdušnimu, který se obyčejně 

 rybi duši nazývá. Výk. U. čísl. 5 a 6. 



U kaprů, sumců a některých cizokrajiiiských ryb jest měchýř spojen s mlíem 

 radou malých, o sebe se opirajicich kostiček, které se s kladivem, kovadlinou a třmenem 

 vyšších obratlovců porovnali dají. 



Není však oučel měchýře ještě vypátrán, a podivnhodno jest, že ze dvou druliň 

 ryb, na první pohled zouplna k sobě podobných, jeden nicchji- ina a druhý ne. Jmenujeme 

 zde dva druhy lokard z rodu luniu. Stumber scomber (MakrelcJ nemá žádný měchýř, 



