— 61 — 



slanečkové do obchodu. Množství tich ryb ve Volze jest podivuhodné. Roku 1856 bylo jich 

 uloveno asi 100 milionů kusů; roku 1857 bylo jich zasoleno 50 milionů kusů, z množ- 

 ství ješt& většího byl vyvai'cn tuk; neb do obchodu (irišio C140 sudů rybího tuku, z nichž 

 každý obnášel 38 pndů (po 40 librách), tedy bylo všeho tuku 172,920 pudů iili 

 6,870,800 liber; 1000 ryb dá asi 2 '/^ pudu tuku, všech ryb k tumu potřebných bylo tedy 

 asi 70,400,000 kusů. Vůbec bylo r. 1857 v dolejši Volze uloveno asi 120 milionů sledů. 



Je-li již ve Volze tak velké množství téchto plodných ryb, jak veliké musí být 

 v Atlantském oceánu, kde se lovení od severního mysu a Sellandských ostrovů až k prů- 

 livu anglickému a dále provozuje. V řas stehování sledů jest Volha v pravém smyslu 

 slova témi rybami naplnina. Při jediném vyhození síté bylo jich chyceno 150 — 200 tisíc, 

 a tak hojný lov trval celý den. 



PH tom všem nepozoruje se pražádný úbyt v množství sleďů kaspických. 



Koiiopi manihké. 



Nejpevnější provazy, jmenovitě pro koráby, nedělají se z vláken konopných (Cannabis 

 sativa), nýbrž z vláken jednoděloiných rostlin, z nichž mohutný novoselandský lenovník 

 (Phormium tenax), z rádu liliovýcli rostlin, již dávno v našich zahradách znám jest. Jiná 

 též jcdnoděložná rostlina, která v novější době dává hlavni vlákna na provazy korábů 

 amerických a anglických, jest velkolupenný krásný banán, z něhož obyčejné druhy (Musa 

 paradisiaca a M. Sapientium) obyvatelům horkých krajin hlavní dávají potravu. Bohužel 

 nedá se rostlina ta v Evropě pěstovati, neb potřebuje aspoíi takového tepla, které ani ve stínu 

 pod 20° R. nepadá. Výrobky z vláken té rostliny jsou však již v Evropě známy, a sice 

 nejenom ve spůsobu provazů, nýbrž také co tkaniny velmi ozdobné. 



Rostlina dávající vlákno k těmto uielům jest Mnsa troglodytarum textoria, odrůda 

 druhu Musa paradisiaca, a roste na Filipínských ostrovech, zvláště okolo Manily na Lnzonii. 

 Zde jmenuje se konopí z té rostliny dobyté Abaka. Na ostrovech těch vyskytuje se v stavu 

 divokém, porůznu se ale také pěstuje, a sice nyní v míře pořád větší. 



Od několika let jest konopí z té rostliny hlavním předmětem vývozu na Manile. Stvol 

 tohoto banánu jest 9 — 12 stop vysoký a asi O palců tlustý; vyhání listy 8 stop dlouhé a 

 l'/j stopy široké, tmavozelené; plod jest menší nežli u obyčejného banánu a méně chutný. 

 Vlákna dobývají z té rostliny takto: Po odkvětu porazí se stvol, listy se upotřebí co píce, 

 pak so vrchní vrstva sloupne a vnitřní dá po usušení 8 — 10 stop dlouhá vlákna. Roční 

 výtěžek na Filipínských ostrovech obnáší asi 450,000 centů, cena 13 milionů franků. 

 Z těch dováží se 280,000 centů do sev. Ameriky, 120,000 do Anglie, a asi 50,000 centů 

 spracuje se v Manile na provazy, jimiž se zásobují koráby v Číně, Austrálii a Kalifornii. 



Vi/ídnihovdni se australské pevniny, 

 „Hamburger Correspondent" od 1.3. srpna m. r. obsahuje zprávu o přednášce jistého 

 doktora Ludvíka Beckera, držané v sezení filosofické společnosti Alelbournské a týkající se 

 některých úkazů , z kterých dá se uzavírat na rychlé vyzdvihování se aspoň jisté části 

 Austrálie. Rozličnými zkušenostmi na samém místě nabytými ztvrdil skutek, žé v posledních 

 dvanácti měsících dno mořské v zálivu Hobsonském o čtyry palce se pozdvihlo. Dále uka- 

 loval na to, kterak podstavek praporu prislavního ještě před pěti lety nalézal se bezpro- 



