- 63 — 



Pan J. Krejři podal takléi 7.|irávii n pracích svých v ohledu půdopisn^m v Reroiin- 

 ski^m okolí vykonaných. Předložil mapy katastrální obce Berounské, Tetínski'!. Korcnskó, 

 Mnoňanskr, Lileíiskř a Sknhrovské, geidogicky kolorovaní', jakož i veliký 24 stop dlouhý 

 průřez skalní půdy z Dobríšskýcb lesů u Rachot až k Brdatkiiin n Berouna. V tomto prů- 

 řezu, v nůinž výšky a drlky v tomtéž jhou poměrn, totiž 1 palec = 40 sáhům, vidřti jest 

 všerliny skalní vrstvy v přirozených jejich poměrech a úkloncch. Práce ta jest ustanovena 

 pro fliiální hospodářský spolek v Berouně a má sloužiti co počátek mapového archivu, 

 v němž každý hospodář o poměrech půdy svého majetku poučení nalezne. 



Pan A. Fric ukazoval konečně iady krásných a vzácných skamcnčiin z českého útvara 

 silurského, jmenovitě nově odkryté trilobity od Rokycan a Uval. 



Na návrh pana předsedy prof. Purkyně uzavřel sbor přírodnický panu Purkyíiovi mlad- 

 šímu a panu J. Krejčímu za jejich nauiúháuí a co malou náhradu z příjmů sekcí podati po 

 30 zl. stř. Pan J. Krejčí přijal však ten návrh jen pod tou výminkou, jestli se za ty 

 peníze přírodnické kiiiby do knihovny musejní zakoupí; což bylo od sboru schváleno a přijato. 



iSejblišší schůzka nato odbývána byla dne 28. listopadu 1858. Ve schůzce té, kvůli 

 ohlášenému přednášeni pana prof. Jana Staňka „o chemickém zkoušení starých pergame- 

 nových listin k dokázaní jich pravosti" velmi hojně navlitívené, byl přečten nejdříve list 

 od pana prof. Karla KoHslky, v němž vyjití svého díla : „Studien itber die Meihoden 

 itnd die BenUliuny hypsometrischer Arhei/cn, iiachgcwiesen an den řiiveauverlidlt- 

 ni$sen der Umgebungen von Prag. Golha, Juslus Perlhes 1858" ohlašuje a spolu jedeo 

 exemplář spolku věnuje s vděčným připomenutím , že právě ua vybídnutí a pomocí téhož 

 spolku tuto práci počal. 



Pan J. Krejčí upozornil na obe mapy k tomu dílu přidané, z nichž jedna představuje výšky 

 Prahy samy, druhá okolí Pražské v té rozsáhlosti, jako mapa okolí Pražského od Matice vydaná. 



Na těchto mapách jsou výšky vrstevnatě křivými čárami, jimiž se všechny body stejné 

 výšky spojují, a barevnými pruhy udány, a sice v mapě Pražské od sáhu k sáhu, v mapé 

 okolí od 10 k ID". Žádné město v Evropě nemůže se lak krásně vyvedenou mapou ho- 

 nositi, a jestli panu profesorovi Kořistkovi z vyvedení tak krásné práce zasloužená čest 

 a chvála vyplyne, připadá z toho zajisté též jistý podíl příroduickérau spolku Musea, jehož 

 přičiněním ta práce započata byla. Pan Krejčí pravil dále, že vyslovuje zajisté přání pří- 

 rodnického odboru, přeje-li panu prof. Kořistkovi štěstí k provedení tohoto díla a rozšíření 

 jeho na celé Čechy. Bohužel, že prostředky spolku jsou tak skrovné; doufati však lze, že 

 stavové nebo vysoká vláda této veledůležité věci se ujmou a ukončení bypsometrického vý- 

 skumu celých Čech možným učiní. 



Na to počal pan prof. J. Stanek svou přednášku o chemickém zkoušení starých per- 

 gameno-ých listin k dokázání jich pravosti. 



Příčinu k této přednášce zavdalo podezn'\áiií proti pravosti „Libušina soudu'*' v časo- 

 pisu „Tagesbote'* podněcované. Nepovolaný soudce našich starých písemních památek 

 osmělil se totiž v řečeném časopise z rozličných domyšlených palaeografických, aesthctických 

 a historických důvodů pravost Libušina sondu v pochybnost uváděti, a když narážky ty od 

 učenců našich s tun opovrženímodniítnuty byly, jakého zasluhovaly, neváhal k dosažení svých 

 1 imílýcb výroků co poslední zbraní vytasiti se námitkou chemickou, ie prý rukopis nemůže 

 býti starý, jelikož barva jeho jezabelově žlutá ukazuje, jak byl dělán spSsobem teprv od 

 Darseta v nynějším století ualezeuém. Mimo to uváděl co důvod zvláštní zelenou barvu 



