— 75 - 



Ze sloiifi jcsl J!(le nrjparniítneiši druh Mastodon giganteuf, v Evropř jen v stře- 

 dních třctihoniich vrstvách známý, v miiorickrm ihluviu ah; lak rozšířený, jako Ele- 

 phas priiiii^reniiis v evropském. Znaky jeho byly již dříve zkrátka uvedeny ; k tomu 

 podotýkáme jen, že vehkost zvířete toho převyšovala velikost slona indického. jMamut, 

 Elcplias primigeniiis, jest v severní Americe též roz.šiřen a sice v sevornéjšíeh kraji- 

 nách, kde Mastodonta zastupuje. Dvěma nicdvédňni, kteří v evropském diluviu známi 

 jsou, odpovídají dva druhy severoamerické, Ur.iiis americanuit a U. amplideus, z nichž 

 první pod jménem černý medvěd posud žije. Kočky byly zastoupeny druhem Felis alrox, 

 a také koně, při odkrytí Ameriky od Evropaníi docela vyhynuli, objevili se v druzích 

 Equus curvidens a Equus americanus. Ze skotfi žili dva druhové z rodu Bison, avSak 

 od nynčjšiho druhu ro/.dilné. pak dva druhy (Bootherium cavifrons, 15. bombifrons), 

 k nynějšíuui pižmovénni skotu podobné. Také jeleni nechyběli, mezi nimiž jeden, Cervus 

 americanus, evropského obrovského jelena irského vý.škou ještě přesahoval. 



Vedle těchto <lruhn žili v severní Americe ještě někteří ssavci od evropských 

 docela rozdílní, jako Megatheriuin, Megalonyx, Mylodon; tyto druhy jsou však v jižní 

 Americe ještě hojnější. 



Náramné nmožství kosti ssavců vyhynulých nalézá se i) jiíni Americe, zvláště 

 v jeskyních brasilských a v jilovilých rovinách (Pampas) u Buenos Ayres. Pamětihodno 

 jest, že největší díl těchto kostí k čeledi náleží, která podnes zvířenu jihoamerickou vyzna- 

 menává, totiž k čeledi chudozubých. Dávnověcí chudozubí ssavci převyšují však nynější 

 svou obrovskou velikosti tak, jako slon vepře. Největší z nich náležejí k čeledi lenochodů. 



Megatherium giganteum má délku 14 stop a výšku 8 stop, hnáty jsou náramně 

 tlusté, tak n. p. stehenní kost třikrát tlustší nežli u slona. Dle podoby souhlasí s tímto 

 obrovským lenochodem menší Megalunyx a druhý z rodu Mt/lodon, Scelidotherium a 

 Lestodon. Nynější lenochodi žijí na stromech, totéž se však nedá i o těchto zvířatech 

 souditi, neb jaké by byly stromy, aby po jejich větvích ssavci velikosti nosorožců a ta- 

 pírň lezli! Dle podoby jejich dá se spíše souditi, že podepřeni o mohutný ocas se stromů 

 svými velkými drápy listy a ovoce trhali nebo snad celé stromy z kořenů vyvracovali. 



Zároveií s obrovskými lenochody žili v jižní Americe také pásovci. Největší nyní 

 tom žijící druh (Dasypus gigas) má délku 6 stop, vyhynulé druhy byly však o málo 

 menší nežli Megatherium. Nejlépe znám jesl druh Glijptodon clavipes, jehož štít jest 

 5 sto|> a 7 palců dlouhý a 3 stopy a 2 palce široký. Bezpochyby žili tito pásovci 

 jako nynější, vyhrabujícc ze země kořínky. 



Též kosti některých opic byly v jižní Americe odkryly, a již tyto vyhynulé druhy 

 měly jako nynější americké 36 zubů, čímž se podstatně od opic starého světa liší, 

 které mají jen 32 zubů. 



Z tlustokožnatých žil v jižní Americe Taxodon, podobou i velikostí upomínající 

 na hrocha, pak Macrauchenia, upomínající na nosorožce. Mimo lo byly zde druhy z rodu 

 Aesodon, tak velké jako zebry, a dva druhy Mastodontu, totiž Mastodon Aiidium 

 a M. ílumboldtii. 



Taktéž koně žili zde v dobách diluviálnich, ačkoliv za času dobýváni Ameriky od 

 Špančlů koně zde docela scházeli. Nynější koně jihoamerické, které co divoká zvěř 

 nesmírné roviny obývají, jsou vesměs zdivočelí potomkové španělských koňů. „ 



