— 84 - 



V Ruších dějí se ovšem počítání lidu, z nichž poslední známé jest od roku 1851. 

 Co se týče království Polského, Kuronska, Livonska, Estonska a Finska, zdají se býti 

 dosti spolehlivá. Ve vnitřním Rusku ale vztahují se — jak už Tegoborski ve svých 

 „Etudes sur les forces productives de la Russie" na mnohých místech znáti dává — 

 skoro výliradně jenom na obyvatelstvo obi^adu řeckého. Při vyznavačích ostatních ná- 

 boženství nepanuje v jich spočítávání tak pnsná kontrola seznamů narozených a zemře- 

 lých. Zatím však i tato udání z nouze poslouží. Mnohem nejistější jsou arci udání 

 počtu Donských kozáků a kmenů ještě i v evropském Rusku kočujících. Avšak pro 

 takové úvahy, jako jsou naše, postačí vždy ouřední udání počtu obyvatelstva ruského. 



Podobná nejistota panuje o Turecku. V knížectví Srbském předscbráno jest spo- 

 čteni obyvatelstva v letech 1834, 1841, 1846 a 1850, a však jenom dle počtu domů 

 a rodin, pak dle porodů a úmrtí. O lidnatosti Valašska a Multanska podávají čas od 

 času noviny anglické rozličné zprávy. V Turcích samých bylo r. 1856 nařízeno nové 

 spočtení lidu, jehož výsledky však nejsou ještě známy. Poslední před tím spočtení oby- 

 vatelstva Turecké říše, které se dalo r. 1845, vykázalo dle „Journal de Constanlinople" 

 pro evropské Turecko 18,740,000 duší, což při vší nedůvěře, kterou sluší míti k udá- 

 ním na jednotlivé provincie se vztahujícím , srovnává se dobře s tamějšími okolnostmi. 

 Evropské Turecko obnáší v plochosti 9545,|,3 čtver. mil, a dle toho přišlo by na 1 

 čtver. míli 1963 duší. 



Dle všeho toho obnáší veškeré obyvatelstvo Evropy 272,304,552 duší, kdežto Bii- 

 sching cenil je r. 1787 jenom na 150,000,000. Vzdor záhubným válkám, které od času 

 revoluce francouzské za panování Napoleonova Evropu pustočily, vysvětluje se toto roz- 

 množení obyvatelstva v 70 letech o 81 procentů dlouhým pokojem na to následujícím 

 a neobyčejným rozkvětem rolnictví, fabrikace a obchodu, k němuž hlavně přičinily se 

 pokroky, učiněné od r. 1815 ve vědách přírodních. Busching těch 150 milionů toliko 

 hádá, dokládaje, že by Evropa mohla míti mnohem více obyvatestva, kdyby byla všude 

 půda náležitě vzdělána a Evropa neztrácela napořáde tolik lidí stěhováním se de jiných 

 dílů světa. Kdežto ale toto poslední nyní u mnohem větší míře se děje nežli r. 1787, 

 patrno z toho, že všecko toto stěhování jest vždy jenom velmi skrovné u srovnání s moc 

 ným pokrokem přibývající lidnatosti a vzmáhajícího se blahobytu národů. 



Státy. Plocha v □ m. 



Francie (census od r. 1856) 9,61 0-g o 



Veliká Brit. s Irskem (cens. 1851) . . . 5,749-34 



Belgie (Preuss. Corresp. 1857, č. 48) . . 536-s^ 



Nizozemsko (Goth. Hofk. 1858) .... 670-,5 

 Prusko dle svého obmezení v celní jednotě 



(Centralbl. d. Abgaben u. s. w. 1857, č. 5) 5,063-3 4 

 Ostatní celní jednota, t.: 



království Saské (tamt.) 271-gj 



spolek Durynský (tamt.) i22gg 



Hannover (tamt.) TOO-j, 



Oldenburg (tamt.) 116-„5 



Nassavsko (tamt.) 86-55 428,237 4,948 



