— 86 — 



Zcela jiný obraz poskytuje Čína , jejížto jižní krajiny až ku Pekingu neobyčejně 

 hustě jsou olidněny. Peking sáni počítá pi-es 2 miliony obyvatelů. Dle zpráv nejno- 

 vějších cestovatelů přichází v provinciích Fokienu, Kvangtongu, Klangsu a Nankingu na 

 čtv. míli 15 i 20,000 obyvatelů. Dr. GiitzIalF udává lidnatost vlastní Činy na 360 mi- 

 lionů duši, což shoduje se s udáním Angličana S. Wellsa Willíamsa ve spisu r. 1852 

 vydaném (Zeměpis, statistika a přírodopis říše Čínské) , kde obyvatelstvo činy počítáno 

 na základě poslední konskripce od r. 1812 na 362,447,183 lidi. GutzIalT odvolává se 

 při svém odhadu na výsledky vybírání poplatku z hlavy, který se v Číně odvádí a dle 

 něhož dá se určitě souditi na počet obyvatelstva. Také nejnovější díla o Číně jednající 

 cení lidnatost té říše na 360, 362, 365 i 367 milionu. Sumy tyto nejsou nikterak nepo- 

 chopitelné. Vlastní Čina obsahuje prostor 71,936 čtv. mil, tedy i při 367 milionech 

 přijdou na míli 5102 lidé. Ale k říši Čínské náleží ještě Mandžursko, Mongolsko, Malé 

 Bucharsko, Tibet, Korea a Lučuské ostrovy. Jsou to dílem rozlehlé země, o jejichž 

 lidnatosti žádných určitých počtů neznáme; toliko pi'ibližmo cení se: Mandžursko na 2 '4 

 milionu, Mongolsko na 3 miliony, Malé Bucharsko na 1 milion, Tibet na 11 milionů, 

 Korea na 7 '4 milionu, Lučuské ostrovy na V„ milionu, což obnáší dohromady 25 '/j 

 milionu, které k oněm 367 milionům piiraženy činí 392 Vj milionu. Hustota obyvatel- 

 stva jest v těchto zemích velmi rozličná, ale všude velmi menší nežli ve vlastní Číně, 

 jmenovitě v stepech obydlených od kmenů kočovních. Mandžursko má asi 33,000 čtv. 

 mil, tak že při 2'/, milionu lidí přijde na čtv. míli 75 obyvatelů; Mongolsko má bez 

 Džungarska asi 70,000 čtv. mil , což při 3 milionech obyvatelů dává na míli 43 ; Malé 

 Bucliarsko (Džungarsko) má asi 27,000 čtv. mil a i milion obyvatelstva, což dává na míli 

 37 duší ; v Tibetu se 34,000 čtv. mil a 11 miliony lidí přichází na míli 324 obyvatelů ; 

 Lučuské ostrovy mají při 436 čtv. mílích a '/;. milionu obyvatelstva 1147 lidí na míli. Se 

 všemi těmito vedlejšími zeměmi můžeme obyvatelstvo Cíny počítat vším právem na 

 400 milionů lidí. 



O východní Indii byla v 8. svazku ročníku 1857 Petrmannových ^Mittheílungen" 

 obšírná zpráva, zakládající se na úřední prameny anglické, a tamtéž sebrány byly také 

 nejlepší zprávy o lidnatosti poplatných i nepoplatných, pólo- i zcela samostatných států, 

 jakož i francouzských a portugalských držebností. Tam udáno jest obyvatelstvo východní 

 Indie okrouhlým počtem 171 milionů lidí, pi'i čemž ale hustota obyvatelstva jest nej- 

 rozličnější, an někde neobnáši více na míli než 800 — 900, jinde neméně než 8000 — 9000; 

 v průměru připadá v Indii na čtv. zeměpisní míli 2622 duší. 



Co se týče zadní Indie, jsou držebností Angličanů v udaném, počtu již obsaženy, a 

 zbývají toliko ještě Tonkin, Kočinčina , Siam, Birma , Malaka , jejichž lidnatost jen velmi 

 nejistě se dá odhádati. Obyvatelstvo zemí těchto stojí na velmi nízkém stupni vzděla- 

 nosti, nemajíc ani orby, ani průmyslu a obchodu, k čemuž ještě přistupuje vláda nad 

 míru bídná. Ritter cení Birmanskou říší na málo přes 4 miliony obyvatelstva , Siam na 

 5 milionů. Tonkin a Kočinčina nemají dle Crawfurda dohromady přes 5 milionů, a Ma- 

 laku cení Ritter asi na 22,000, což dává pro zadní Indií 14 — 15 milionů lidí. 



O indických ostrovech panuje z části nejistota. Valná jich část náleží Nizozemcům, 

 a pro tu udávají úřední zprávy od 31. prosince 1855 obyvatelstvo na 15,951,900 duší. 

 Držebností Nizozemců obnášejí dle dobrých map 4869Vo zeměp. čtv. mil, což dává na 

 míli 3276 lidí. Tento průměr nikoliv není vysoký, nebof při některých krajinách udána 



