— 90 — 



francouzské živobytí, odkudž se pomalu kraj kolonisuje. V odlehlejších krajinách jsou 

 pustiny bud zcela neobydlené anebo jen Arabům za kočoviště sloužící. 



Egypt, t. hoiejší, prostřední a dolejší bez Nubiu cení se (Golh. Geneal. Kal.) na 

 2,895,500 obyvatelů, což při 8372 etv. nulích dává na míli 346 duši, a v lé zemi jest 

 veliké město Kaliira, jeliož obyvatelstvo udává se na 250 i 300,000 lidí. 



Svobodná obec Liberia má dle Riltera asi 900 ctv. mil s 300,000 obyvateli, což 

 dává na míli 333 duší. 



Hofmann se domníval, žo vnitřek Afriky musí býti velmi husté zalidén, poněvadž 

 by se jinak nedal vysvětlit roOiií vývoz tak četných otroku. Nejnovější cesty tam ko- 

 nané, jmenovité Barthova, ukázaly, že to jest omyl. Vesnice jsou víibec malé a velmi 

 řídké, a města, byf i sebe rozlehlejší byla, mají u srovnání jen slabou lidnatost, poně- 

 vadž nízké domy jsou vždy jenom od jedné rodiny obydleny. Barth cení lidnatost po- 

 hanských zemí na 400 i 500 pro ctv. míli, v státech moslemských, založených na vý- 

 boji a záhubě domácího lidu, mnohem níže. Afrikáni vzdělávají pole pro svou potřebu 

 a zhotovují též rozličné tkaniny, ale obchod jejich obmezuje se skoro výhradně na otroky, 

 jejichž lapání jest při všech národech starodávní, ncvykořenitclný obyčej. Při té okohiosti 

 dá se silný obchod s otroky vysvětliti i při dosti slabé lidnatosti. 



Tytéž poměry nalezl Livingstone v jižní Africe. 



Asie má veliké stepi a pouště, Afrika má ještě větší. Počítati v Africe průměrně 

 500 lidí na čtv. míli, bylo by příliš nnioho, určitá udání o některých zemích (Alžíru, 

 Egyptu, Liberii) vykazují mezi 300 a 400. Celá Afrika má 543,570 čtv. mil, při lid- 

 natosti 300 na míli obnášelo by její veškeré obyvatelstvo 163,071,000, při lidnatosti 

 400 na nnli 217,428,000. V zeměpisních rukovětích přijímá se obyčejně pro Afriku 

 156 milionů obyvatelů, my přijmeme 200 milionů, při čemž ovšem nevylučuje se omyl 

 třeba o 30 procentů pod anebo nad skutečnost. 



d) Amerika. 



Pro Ameriku máme bezpečné ouřední zprávy o mnohých státech a zemích. Oby- 

 vatelstvo Sjednocených obcí severoamerických obnášelo r. 1850 dle sedmého tehdejšího 

 spočtení 23,191,876; Preuss. Corresp. od r. 1856 udává je na 26 milionů, což dobře 

 se srovnává s pozorovaným ročním přírostkem. Dle Engelhardta obnášela prostora Sje- 

 dnocených obcí r. 1850: 146,717 Ctv, mil, lak že by na míli přišlo 158 duši. Obojí 

 Kanada, dle Engelhardta 64,006 čtv. mil, cení se v lidnatosti (ouřední zprávy v Preuss. 

 Corresp. od r. 1857) na 2,571,437, což dává na milí 40 duší. Pro Me.xiko udává baron 

 Riclithofen 7,485,207 lidí, jiná udání znějí nepatrně výše. Dle Engelhardta obnáší tato 

 země bez Kalifornie 30,700 čtv. mil, ciiž dává na nnli asi 250 duši. Střední Amerika (pět 

 malých republik: Guatemala, San Salvador, Honduras, Nikaragua, Kostarika a pomoří 

 Moskitské) má dle Goth. Geneal. Kal. na 9244 čtv. mil 2,150,000 obyvatelů, což dává 

 na milí 232 duší. 



Ostrov Hayli má dle Dán. Hof- und Staats-Kal. v obou státech na 1368 čtv. mil 

 1,133,000 obyvatelů, tak že přijde na míli 828 duší. Ostrov Kuba má 1966 čtv. mil 

 a dle Goth. Geneal. Kal. 1,449,462 obyvatelů, na míli 737. Jafnaika měla dle ouřední 

 zprávy roku 1824 na 278 čtv. mil 379,000 obyvatelů, ledy na milí 1363. Ostatní 

 všecky ostrovy Mexického zálivu počítá Engelhardt dohromady na 445-,u čtv. mil, a 



