— 100 — 



klenem, jasanem, javorem ; výše na Polaně jsou buky a stromy jehličnaté. Javorem po- 

 rostlé jsou celé vrchy, jako Javorov na hranici Novohradu. Na Fatře vystupuje javor 

 do 3000'. Javor dosahuje 100' i více, jasan přes 100', v objemu 5 — 6', brest až do 

 90', tak i habr. Dříví jasanové, javorové, jakož i brestové nazývají dřevo fládrovo 

 a rozeznávají dle tvaru žilek trojí druh: vlasdč je nejvzácnější, očkác nejkrásnější, 

 kcéldč nejobyčejnější. Dříví potřebují hlavně truhláři, ale domácí lid bere je na rozličné 

 věci; z jasanu a javoru mají obyčejně vozíky, domácí a kuchyňské nářadí z buku, lípy, 

 osyky, Z černého klenu (babyky) , který při svahu nižších vrchťi roste co nízký ale 

 košatý strom, dělají se riiry k dýmkám i dýmky. Slovák má rád les javorový, a říká, 

 že les bez javora jako děvče bez frajera; v jeseni, když les oilutní a listy padají, smutně 

 se naň dívá ptaje se ho: „Ej javor, javor zelený, čo si tak smutný v jeseni?" a javor 

 mu odpovídá: ,Jak že já nemám smutný být, keď se mha spadol květ i list!- — Podél 

 Hronu a Hronce ve vlhčinách roste jelša ') černá (Alnus glutinosa), vysoko na vrchách 

 družná jelša bild (AI. incana), a v pásmu kosodřeviny jelša zelená (AI. viridis). Břízou 

 bílou i ovislou porostlé jsou některé nižší vrchy, viděti ji ale také vysoko v lesích, kde 

 mezi jedlemi rostouc světlým svým kmenem, okolo něhož lístky na hebkých větvičkách 

 ustavičně pohrávají, dává pěkný pohled. Drobná, keřnatá, po zemi rozvlečená bříza 

 karpatská roste v pásmu kosodřeviny. Z břízy dělají si pastýři dlouhé trouby, břízu 

 stavi chlapci prvního máje před okna svým děvčatům „/í poctivosti"' -), brezovicu chasa 

 ráda z jara pije a březovou húžvou prý čerta vážou. 



Osyka obecná je v lesích i na podholech. a z dříví osykového dělají se vahančoky 

 (skříně), koryta a podobný domácí rjad. Tu a tam po stráních polná čerešeň, hruše, 

 plánka, jejichž ovoce děvčata sbírají a na po.<lynku k zimním přástvám suší, nemajíce 

 nic lepšího. I břeků, oskoruchii a na skalinách podholnícli mukyii je dosti, a coskorušky 

 i brekyně a mukyně uležené donášejí ženy do města na prodej. Z břekyň pálí ženy i 

 pálenku, jakož i z trnek a chabzy ; trnkovou užívají proti mrchaoé krčí (žalud, křeči). 

 Jarabina (jeřáb) roste více na jižních stranách. Maoho druliů je vrboví a bujného 

 zrostu. Podél břehu Hronu a Hronce nejvíce vrba široká (ainygdíilina), iltice (vitelina), 

 čei-venice, kosrířka, rakyta, zlatolýči (helix). V močarinácb a žumpách *) údolí pod- 

 holních vrba křehovka (fragilis), hluchá (Iriandra), hořká (petandra) a devča, čili jak 

 se také nazývá hyva (caprea), na níž roste houba anisem vonící. Po suchých vrchách 

 a úbočinách, okolo lesů rozličných křovin hojnost drienu, jehož květ mají při sobě no- 

 siti děvčata, které rády driemajú; trnoslievka *) , z jejíhož dřeva si chlapci topořiska 

 k valaškám robí, hloch, šípek, z něhož ženy dobrý letkvar na prodej vaří. Líska, radost 

 to chlapců, veverek a sojek, nejvíce v nižším pásmu po rubiskách ') rostoucí, vystupuje 

 ale až do 3400', kde menší keř tvoří. Čtyry lieskovce při sobě srostlé jmenují děti 

 hránočka. a na hvízdake (vyškeřené oříšky) chlapci hvízdají. Sousedkou její bývá na 



') Jeícha, olcha. 

 ^) Někdy smrčky. 

 ') Bahno = Sumpf. 

 *) Višeii horui. 

 ') Mejtíštích. 



