— 125 - 



vlka, i cnrsac fu Volliy a Clivalinskal. Iniropiis (Skandinávie) a aurens (Šakal, Dalinarie) 

 6. Asie má priniacvus (Hitnalaja), liodopylax , víverrinus (Japan), procyonoides (Japan, 

 Čína), cnrsac (až k Rajkahi, Indií, Sinai) ; psa, kakala, lišku, vlka, lagopus. Afrika má 

 Olocyon mcgalolis (Cap), zerdu (Sahara. Niibic), psa, lišku, šakala, cnrsac (v Nubii), pictus 

 (od Kordnfanu do Mysu) a neuznaní; diuliy Elu-enl)erí;a (vulpccula, sahar, famclicus ald.). 



Hyeny (3 fossilní) jsou nejvíce africké (Brunnea Cap, crocula Abyssiiiic do 12,000', 

 Senegal a mys, Prolelcs Lalandii v jihu), jen sprostá jde až do Kavkazu, Altaje a Indie. 



Koťky (2 a 37) jsnu všesvĎtovó mimo Austrálii, maximum ale činí starosvětské. 

 Amerika (13) má v severu Folis horcalis, rufa (Mexiko), concolnr (Mex., Pata".), par- 

 dalis (Luisiana, Brasilie), cyra (Guyana, Paraguay), yaguarundy a onsa (Mex., Parag.), 

 a v Andech dn 12,000' a 3500', colocnlo v Guyaně, tigrina tam i v Brasilii, kdež i 

 macroura, milis (až do Patagonic), pujcros v Palagonii až do Magcllanska, GeofTroyi v 1'ani- 

 pách. Afrika má maniculata (Nubie), caracal, chaus , caligata v severu (až do Abyss. 

 a k Mysu), serval, pardus, lva, kočku , snad i F. madagascariensis. Evropa má korku, 

 pardina (Slřcdomoií), lynx (rysa) v horácii, ccrvaria v severu; lev vyhynul. V Asii 

 má Jáva marmorala. Nepal mormoncnsis, lorquata (i Indie), Sumatra i Borneo planiceps 

 i macrnscelis (i Siam), Indie viverrina , minuta (i ostrov7) , caligata, západní Asie cara- 

 cal, chaus, stiřední Asie manul, irbis (až do Sibiře), tygra, kofku i lva mají tam všude. 



Z krtkovitýcli (5 a 9, 5 fossilní rody a Talpa minuta) je v tropické Africe rod 

 Chrysochloris (3), v mírné sev. Americe Scalops a Condylura (2), v Japanu Urotrichus 

 talpoides a Talpa vogura. Náš krtek je po celém světě (kromě Austrálie). 



Ze syslovitýcli (10 a 40) má trop. Afrika rod Macroscelides (7, Bozcti až v Oránu), 

 Rhynchocyon (Mozambik), Afrika H Sorex, Madagascar rod Euplercs. Amerika má 

 v Domingu rod Solenodon, v severu 3 Sorex; Asie rody Cladobates, Ptilocercus, Hylo- 

 mys, Gymnura (Indie i ostrovy), 6 Sorex. Evrnpa má Sorex fodiens (i sev. Amerika), 

 vulgaris, alpinns (do 6000'), pygmaeus, araneus, leucodon, elruscus (Slředomoí'í), Myo- 

 gale moschala v Buších a pyrcnaica. 



Z ježkovilých (4 a 12) má Madagaskar rody Erieulus, Ecliinogalc, Cenletes (i Ma- 

 scareny), Afrika 4 ježky, Asie též, Amerika žádné. Evropa našeho ježka i auritus v Ruších. 



Počet všech rodíi obnáší bez pochybných, fossilních atd. asi 250—260, druhů 

 k 1360. Zákony rozšíření budcm podruhé skoumat, až i amfibic a ptáky vezmeme. 



DROBNOSTI. 



Výlel do jihozápadních Cech. 



Po ukončení rozraanit^'ch namáhavých prací, jimiž jsem se v letošní zimě zanášel, 

 získal jsem nřkolik dní k oddechu, i nemeškal Jaeni poažili jich k výletu do našich skal a hor. 



Zasednuvše s přítelem S. na lehounký vozík, uháněli jsme veselou mysli po Berounské 

 silnici k jihozápadním Čechám bez určitého cíle, avšak s úmyslem, nižádných nám zajíma- 

 vých vící se neminouti. 



Hned u Horelic zastavilo nás odvětví Kladenské železnice, vedené do bohatého ložišté 

 železné rudy u NuCic. Jaká to zde proménal Famatnji se dobře, když tmavohnédý a 

 černozelený kámen ze zdejší skály ješté co štěrk na silnici Berounskou vyvážen byl, a hle, 

 tentýž kámen jest nyní uznán co výborná železná ruda. Vozy obtížené tou rudou spěchají 



