— 134 — 



ještě z části čisté jedlové lesy '), i v jiných krajinách jižních a západních Čech prý se 

 ještě nalézají ; tam tedy musejí panovat podobné klimatické poměry jako v mírném pod- 

 nebí západní Evropy. 



Níže v zemi vyhledává jedle půlnoční stráně tak jako smrk. V teplém a suchém oudolí 

 Vltavo-Iabském schází rovněž jako i smrk, za kterýmž při sestupování vždy pozadu zůstává, 

 což jest jediná úchylka jejího rozšíření od rozšíření smrku. Podnebí, jaké potřebuje jedle, 

 dá se těžko ustanoviti, poněvadž ve hvozdech horských, kde se nachází, nedala se žádná 

 pozorování teploty; jen tolik dá se s jistotou říci, že v západní Evropě, kde hlavně 

 domovem jest, rozdíl mezi teplotou letní a zimní není tak veliký jako v oboru smrku. 

 Nejspíše panuje týž poměr klimatický také u nás v těch místech, kde jedle roste upro- 

 střed lesů, a s jistotou lze tvrditi, že tam nemají místa náhlé přechody od tepla k studenu^ 

 aniž ranné a pozdní mrazy. Před dvěma lety viděl jsem v Šumavě na krajích lesů vý- 

 hony na smrkách následkem pozdních červnových mrazů zmrzlé, kdežto uvnitř lesů, kde 

 jedle sobě sídlo vyvolily, žádný strom neutrpěl. Ku konci září nalezl jsem na lukách 

 a pokrajích lesních veliký horní podběl (Adenostyles albifrons) následkem mrazů zmrzlý, 

 kdežto uvnitř lesů byly jeho listy ještě čerstvé a zelené. 



Vidíme tedy, že vnitřek lesů má mírnější podnebí nežli jejich pokrají, a můžeme 

 se domyslili, že i ta místa, kde jedle rostou, mají podnebí mírnější nežli města v horách 

 blíž lesů smrkových. Stanovujíce dle toho teplotu jedli potřebnou, shledáme ve Vilně, kte- 

 réžto jest město v Polsku jedlím nejbližší, ale severněji položené a méně chráněné, v lednu 

 skoro 5" zimy, v červenci -f 14°, podnebí to na Rusko velmi mírné, v Rehberku a 

 v Teplé v lednu —4", v červenci + 12", na Zbirově v lednu —3°, v červenci + 13", 

 v Sušici v lednu — 2", v červenci -f- 13". 



Z toho všeho vysvítá, že jedle požaduje v nejstudenějším měsíci zimním O až A" 

 zimy, v nejteplejším pak měsíci letním 11" až 14" tepla; aspoň nevyskytuje se více 

 v místech, která mají v lednu 6" až 8" zimy a kde smrk ještě dobře se daří, zdržuje 

 se v teplých zemích na vysokých horách a v hustých stínech lesních. 



Z tohoto přehledu její rozšířenosti v Evropě a jmenovitě v Cechách patrno jest, 

 že jedle ještě méně nežli smrk schopna jest růsti v suchém, lesů prázdném okolí Praž- 



*) Vidél jsem takové lesy, ale zdálo se mi, jakoby stromy jejich nemMy tu krásnou po- 

 dobu co jedle ve hvozdech šumavských, poiníšené se smrky, buky a javory. Větve, 

 aspoň v téch lesích, které jsem procházel, n. p'r. u Skrej, nebyly tak pravidelně vy- 

 vinuty, aii na dolejší části kmenu chybící větve přeslenovilé nahrazeny byly pozděj- 

 šími výstřelky, tak že celý kmen zdřili nahoru byl ovětven, maje však dole jenom 

 kratší a slabší větve, kdežto na Šumavě kmen (nemluvím tuto ještě o jedlích obrov- 

 ských) nz do znamenité výšky celý jest holý, naboic pak krásné, vzhůru se pnoucí 

 větve skoro palmovitě v korunu se spojují. Také jsem obdržel z okolí Dobříšského 

 od pana Dr. Saxe šišky z jedlí, které dle jeho popisu zcela se podobaly stromům 

 Skrejským. Tyto šišky uchylují se od obyčejné formy, nejsouce nahoře tupé, zaku- 

 lacené, nýbrž každá má krátkou špičku, a dolejší šupiny nejsou pi-ehnuty nazpět, 

 nýbrž krátké a vzhůru obráceny. Upozorňuji své čtenáře na lakové odchylky, žádaje 

 pii tom těch, kteří k tomu příležitost mají, aby si dobře všímali, zdali se objevují 

 jenom v některých rocích nebo na něklerýcli stromech, anebo zdali v středních Ce- 

 chách máme zvláštní odrůdu jedle, rozeznávající se vzrůstem i podobou šišek od jedle 

 horní. Vůbec jest žádoucno, aby jedli vělii pozornost byla věnována, poněvadž to 

 důležito jest pro posuzování podnebí dotyčných krajin. 



