— 163 — 



a tcpiolii iOO" C. — jclikuž leplola (alu Ioiiih tlaku náleží — bu(f se vede do lak zva- 

 ného koiuiensutoru, u má llak a teplotu nižší než v předešlúni pádč. 



Kondensátor Jest nádoba vseslruuně uzavřená, v nížto pára pozbývá tlaku proudem 

 sludcné vody, který sláie do ni-lio se vylévá a sludoiiou vodou, kterou kondensátor ob- 

 klíeen jest, se sráží, oeldazuje a svým teplem vodu oliřívá. Poněvadž však ochlazováni není 

 dostatečné, aby tlak páry dosti snížilo, Jest kondensátor k lomu cílí opatřen llakostrojem, 

 který vodu pilně na venek vyvádi a na snížení tlaku pracuje. Ohiálá voda z konden- 

 sátoru do parního kotle se vede, by lam vodu, která se v páru proměnila, opět doplnila. 



Práce k odstranění páry z cylindru spotřebovaná odrazili se musí od celé práce 

 parou vykonané, chceme-li užitečnou její práoi udati. Tato práce bude při strojích bez 

 kondensátoru větši, jelikož větši protillak nejméně tlak jedné atmosféry překonati musí, 

 kdežto při strojích kondensátorem opatřených llak páry vystupující vždy menší jest. 



Také e.xpanse při strojích bez kondensátoru vždy jen menší býti může , nebof 

 roztažením tlaku (sily) páry ubývá, i nesmí tedy roztažení (expansí) tak daleko jíti, by tlak 

 pracující páry menším se stal, než prolitlak páry z druhé strany pístu, jelikož pracující 

 pára lenlu protitlak vždy přemoci musí, chcc-li píst postrčili. Z obou těchto příčin, totiž 

 že předně pára vystupující menší tlak má a ledy menší prací se z cylindru \7vadi, a 

 že zadruhé stroj větši expansi připouští, jsou stroje s kondensátorem v hospodářském 

 ohledu vždy prospěšnější. lyd 



Ovšem zapomenouti nesmíme, že vývěva též část práce požaduje, kterou od uži- 

 tečné práce odrazili musíme ; než ta práce není tak veliká, jelikož zmenšení tlaku nejen 

 vývfvou, nýbrž i z veliké části Dchlazeiu'm páry pomocí studené vody se děje. Výhoda 

 tedy strojil lakových v poslední příčině jen na tomto ochlazování se zakládá, a bude 

 lim větši, čím studenější vodu k tomu upotiH;bíme. 



Zařízení parních strojil a pochod tepla v nich poznavše, hlavně dva nedostatky 

 shledáme, neohlížejíce se ani ke ztrátám menším, které ochlazením na venek a proudě- 

 ním se páry povstávají. 



1. Teplo vystupující páry vždy jen částečně upotřebeno bývá, nebof při strojích 

 bez kondensátoru vystupuje pára, majíc nejméně teplotu 100° C, zcela ven ze stroje a 

 přichází celé to značné nmožství teplaná zmar; při strojích s kondensátorem slouží te- 

 plo vystupující páry jen částečně k ohřívání vody, druhá pak část vývěvou na venek uchází. 



2. Teplo, které vlastně práci koná, vázáno jest na vodu, látku to dost těžkou, která, 

 jelikož do parního kotle stále pumpována býti musí, znamenitou práci k tomu požaduje. 



Oběma lěmlu nedoslatkůfu Sved Ericson pověstným svým kalorickým strojem vy- 

 hověti se snažil. Co látky teplo přenášející užíval místo vody vzduchu, který rozehřál 

 slejnč jako pára do uzavřeného cylindru vstupuje a tlakem svým pohyblivý píst zdvihá. 

 Vzduch , který vykonav práci svou z cylindru vystupuje a značné množství tepla ještě 

 v sobe drží, vede Ericson, by toto teplo na zmar nepřišlo, do tak zvaného regenerátoru, 

 cylindni to, v kterém těsně vedle sebe husté kovové mřížky postaveny jsou. Vzduch 

 jimi procházející sdělí jim teplo své a zcela ochlazen na venek vystupuje. Týmiž 

 mřížkami se v opačném směru pomocí tlakostrojc vede zevnější vzduch, který v cy- 

 lindru práci konali má, teplo mřížek přijímá a bezmála až k teplotě, kterou vzduch 

 vystupující měl, se ohřívá, tak že jen něco přihřál, opět dostatečného tlaku nabývá, by 

 v cylindru píst pozdvihnouti a stroj poliuati mohl. Přihřátím takřka jen ono množství 



