— 166 — 



svůj pomocí tíže, v druhé pomocí tepla. Teplo totiž ji v páru proměňuje a do výše 

 povznáší , větry ji dále nesou , až posléz oelilazením — pozbyvši tepla — op6t vládě 

 líže odevzdána co déšf k zemi padá, by sobě předešlé cesty v potocích a v řekách hledala. 



Pohybování vzduchu, jež větrem nazýváme, rovuěž jen teplem se děje; teplo totiž čá- 

 stečné vzduch zahřívá, a jelikož teplejší vzduch lehčí jest, musí těžšímu studenému ustoupiti. 



Padající vzduch stejně jako padající voda v poslední příčině jen teplem hnány jsou, 

 a ve vodním, ve větrním rovněž jako v parním mlýně jen teplo práci koná. 



Můžeme tedy stručnými, však obsahu plnými slovy působení a bytost tepla takto 

 naznačiti: „Teplo jest poslední příčina všeho pohybu, a jelikož jen pohyb opět pohyb 

 působiti může — jest samo pohyb." 



Kraje a lesy ve Zvolensku. 



Od Baženi/ Němcové. 

 (Dokončení.) 



Co se hospodářství týče, zůstává všecko při starém pořádku; kdyby se pole lépe 

 vzdělávala , snad by i úroda větší byla : ale muži jsou skoro po celý rok v lese a od 

 žen nemůže se to žádati, nebof leží na nich beztoho všecka starost o domácnost í vnitřní 

 hospodářství. Nejvíce seje se ovsa, který ale krásou a vydatností oves jižnějších krajin 

 pře\7šuje. Sejí ho tři druhy: rychlík, černý a obyčejný bílý. Réž daří se méně a ne 

 tak pěkná, jarac ale též je pěkný. Pšenici na Hronci nesejí, jen místy okolo Března. 

 Také hrách seje se, který, když zraje, mládež k přestoupení sedmého přikázání láká. So- 

 šovice se seje jen někde, pohanka jen pro včely, více ale ilfé kaše (prosa), kterou každý 

 Slovák i Handělec rád jí, jen že si nedá žádný rád od jiného do ní foukat. V zahra- 

 dách sází se fazol i bob, jakož i kapusta |(zelí), již gazdiny zakvašují jako u nás. 

 Největší starost jsou krumpachy (brambory), jak jim Handělčané říkají, nejhlavnější část 

 jejich výživy, kterou pekou i vaří a na rozličný spůsob připravují, které se kutálejí do 

 žaludku Handělců ročních i storočnich, do žaludku ošípaných i do Brezňanských pálenic. 

 — Ovocné zahrady pěstuje jen farář a představený, a těm urodí se jen jablka , hrušek 

 méně a švestky neuzrají. Smějí se Handělčanům, „že prý pálívají pod stromy slámu> 

 aby jim švestky uzrály." — Lenu seje se méně , konopí ale bujně vyrůstá. — Ovce 

 poskytují krom brynzy, ošlěpků ') a iinčice i vlnu, z které ženy sukno tkají mužům 

 na kabanice^i koloéně *), huně na cedila a sobě na huňačky '), jakož z lenu a konopí 

 plátno na košile, gatě i sukně předou, tkají a šijí. 



Domácí rjad dřevěný, okříny, koryta, mažjary a p. v. a nábytek v izbách robí 

 si muži sami z dřeva osykového, javorového, bukového, lípového a vozíky obyčejně 

 z javorového neb jasanového. — Hrnčoky přinesou jim hrnčiary z Českého Březová 

 (z Novohradské), jehly a kalouny hadrár, kanafas Rusín, plátenik ze Šumjacka (v Gomoru) 



') Kulaté sýrce jak soudky, pékné povrchu vytlačené. 



*) Úzké zimní nohavice. 



') Široké a dlouhé vlniné zástěry, které se nosí po domácko. 



