— 176 - 



ryinujú — jak oni říkají — v noci, při měsíčku, zii nejtužších mrazň. Ale Handěl- 

 čan od mládí otužen nedbá na zimu, a v největších těcii mrazech, aby mohli pohodl- 

 něji pracovali, posvlékají si kabaně, a tak pólo ošatreni ') válejí kláty sněhem zaválé 

 k ryznám, a bud celé, bud rozpilované dolii po ryznách spouštějí, ustavičně jsouce 

 v nebezpečenství, aby klál ze žlebu se vysmekna údy jim nepřívalil, což se snadno stáli může. 



S náramnou rychlostí letí těžký klát po hladké ryzně , a letíc fundíi jako těžká 

 kule. A jakkoli práce ta těžká je a nebezpečná, přece každý len chlap pracuje neuna- 

 veně dnem i nocí, až mu znoj (pot) na čele vyvstává, jen aby čím skour di-cvo s hor 

 sválené v dolinách při potocích v halně (slohy) složené spatřil. Ale na vzdor usilovnosti 

 jejich zřídka si práci tu do vánoc odbývají; obyčejně okolo polovice měsíce ledna 

 (velkého Sečana)^ tedy skoro „když se medvěd ve zimním spánku svém na druhý bok 

 obraci" (v polovici zimy, 25. led. na Obrác. sv. Pavla). Někdy stýskají si dost na těž- 

 kou práci a malý zárobok. Snad nebude zbytečné, když uvedu rozmluvu dvou Handělců 

 střetnuvších se, která je charakteristická a stav jejich objasňuje. 



Máco. Die stě sa rozehnali kmotře? 



Jdno. Tu len aú '') na krám do pánou! 



Máco. No ved muoj dušu trafitě, len choďte ? Taký je nadrštěný, ako diviak '). 



Jano. Nuž čož azdaj sa mu dačo nespáčilo? (znelíbilo). 



Máco. Nuž přídě ti tam Ondro Momašové , že mu vraj (přej) zusegr (Aufseher) 

 málo šichat pri frodloch *) napisal. Nedaj bože ako by si ho helpom ') po nose zabil. 

 Bassoma febe vraj zaňat ^) — či já vraj tebe mám viac verif ako speclfikacii? 



Jano. Nuž to tak, hla dovcdaj svoje, eště tě dajú na pokuon ublížit. 



Máco. No už je lak! A čvo sme sa i my nakapali, cez šilku milú jaseň pri 

 tich iludroch! 



Jdno. A my! Zlatěže kmotře, devaef párúv nových fludrov sme robili, ses a meru ') 

 starých sme poprávali — výše dve sto párův ryzaň nám prichodilo správaf, Iri skoke ') 

 na tri zmelačke. A to eště ako to , ale čvo se pri lom preklialom zatlačovdni nahr- 

 dluješ, že by si raděj pod dákou vatrou (ohněm) hlady mrcl, ako na taký zárobok hleděl. 



Máco. A znášho Bruolovho, šitko, sítko do bidla zobralo, ako by si hu vymietol, 

 od Hálniska až po před Bezle "). I len tie joche '") sme museli nové vdlaf. A viete 

 čvo to lam tie sparušiny (smetí) , nmsel byť ozaj zdhybel (hrůza) ! A zokle ") ? Na 

 moj dušu by si jich ani desiat nebol obral, čo by sa na dačo boly hodily. Sítko to 

 bolo kotruo popriek, kolrou do země koncem zpraluo (zepřeto), kotruo na pazder sprá- 

 skáno. Bola to pomora "), čím (kym) sme my to slobodili a zasa do rovnosti spravili. 



^) Zaodéti; šiator := stan; zašatrili = šatem se zaopatiiti. 



") Ovde. 



*) Uivoliý vepř. 



*) Schichterlobn; denní plat při popravkácb. 



') Porísko u selíery. 



«) Je maď. lileni. Bassem az annyat = jebem ti nialěr. 



') Meru je počet 40 ; ledy 40. Meruroční chlap = člyrydcelilelý. 



') Co dřevo dělá, když je dolů horou ryznují. 



^) Místní jméno. 



") Něm. Joch; piíiní dřeva, podpory ilebň (fludrů). 

 *') Dřeva okřesand. z kterých se žleby i ryzny skládají (Sockeln). 

 "*3 Trápení. 



