17!) — 



Kolem východu žaludeínílio jest velký počet slepých (Obr. 32.) 



střívek (appendiccs pyloricac, Obr. .32). Podobné pří- 

 věšky iialt-záiiic u vutSí íiisli mořských ryb, ale počet jejich 

 se mÍMií. Mořská ryba Aminodytes má pouze jedno slepé 

 střívko, nás okoun má Iři, lipan jich má 24 a lokarda 

 (Scomber, scombrus), v Sli-edozeninini moři žijící, má jicii 

 i91. Pilevníci mají podivný ústroj ten za náhradu žláze 

 slinivky (pancreas), a u některých moi'ských ryb mají 

 opravdu podobu žláze, au všechny vespolek srůstají a jen 

 jedním společným otvorem slávu svou do hlavního střeva 

 pouštějí. 



U čeledi lososovitých otvírá se každé toto slepé střívko 

 zvláštním otvorem do hlavního střeva , a na jaře se v nich nalézá ěasto tascmnicc, Bo- 

 thriocephalus infundibuliformis (u lipana) a B. proboscideus (u lososa). 



V celku jest tvar ryb lososovitých podobný kapi-ímu, neboť oni stoji v soustavě 

 blízko kaprů, náležejíce též k mčkkoploutvým. Rod Coregonus činí přechod od kaprů 



(Obr. 33.) 



k pstruhům, maje podobu prvnějších, znaky však poslednějších. 



Rovněž jako se dříve všechny kaprovité r5'by nazývaly Cy- 

 priniis , taktéž jmenoval Linné všechny lososovité Salmo; ale 

 nyní rod ten jest na více rodů rozdělen: Coregonus, Thymallus, 

 Salar, Fario a Salmo, k snadnějšímu přehledu jednotlivých druhů 

 při obšírném studium všech známých ryb. K lepšímu porozumění 

 znakům podávám zde výkres patra lososího, složeného z obou uiczi- 

 ěclistí: a, a, čelisti: b, b, kosti rádiové c, a kostí patrových: 

 d, d. (Obr. 33.) 



Rod l^alar Valenc. (Pstruhovití.) Otvor úst velký, kolkolem špičatými, ostrými 

 zuby posázený. Na každé kosti patrové jest jedna řada zubů, na kosti rádiové dvé 

 rady. Šupiny na těle jsou malé, outlé. Slepých střívek je 40 — "O, z nichž jsou nej- 

 delší ly, jenž první kruh tvoří. 



Pstruh obecný. Salar Ausoiiii Val. Salmo fario L. (Obr. 34.) 



Délka hlavy rovná se Týšcc těla, anebo jest ještě značnější. Svrchní čelist 

 sáhá až pod zadní kraj oka. .lednotlivé části příkrovky žaberní jsou d(dů nazad 

 položeny. Cercená^ modrá a černá kolečka zdobí pstruha , jehož základní barva 

 bývá rozličná. /T. 4/9—10. Ř. 3/7—8. B. 1/8. P. 1/12. O. 17. 

 Co se týče V7barvcní, bývají pstruzi podrobeni rozličným proměnám, které se « jedno- 

 tlivých řídí dle stáří, dle času třem' a dle spňsobu vod, v kterých žijí. Odrůdy, nápad- 

 něji se od sebe lišicí, byly dříve za zvláštní druhy považovány, ale prosazení rozličných 

 odrůd v stejné poměry dokázalo, že všechny jednomu druhu náležejí, an za nějaký čas 

 jich více nebylo možná rozeznati. Místo všeobecného popisu uvedu jeilnotlivé odrůdy. 



1. Pílruh lesní čili skalní. Salmo fario Bloch. Povrch hlav^ a hřbet jest černo- 

 Inědý, po stranách těla jsou světle červené, bílým kruhem opatřené skvrny. 



Nalézá se v hlubokých tůních lesních potoků, zvláště na místech tmavých, stinných 



12* 



