kde se ješlů pod kameny iiob velké kořeny slroinú skrývá, by Iiu slunce o temný šat 

 nepřipravilo. Při dobré pastvě vzroste na 4—5 liber. 



2. Pstruh imdhorni. Sabno alpinus Bluch. Podoben jest předešlému, má ale 

 velmi mnoho černých, červených a hnědých skvrn, které jsou drobnější než u pstruha 

 lesnílio, a i hlavu pokrývají. Břicho jest bělavé. Zrůst tohoto pstruha nedosahuje nikdy 

 té velikosti , jako předešlého. Žije pouze na Alpách a podobně vysokých pohořích. 



3. Pstruh rybniční. Hřbet má tmavohnědý, strany těla se zlatě lesknou a jsou 

 pokryty světle červenými, kulatými skvrnami, kolem kterých jest modrý kruh. Též na 

 ploutvi hřbetní jsou červené skvrny. Tak barvení pstruhové žiji ve velkých potocích a 

 v rybnících , do kterých pramenitá voda hojně přitéká. Takovým řílvají u nás „Lachs- 

 forelle," když značnější velikosti 3 neb 4 liber dosáhnou. 



4. Pstruh jez-crni bývá nejtemnější barvy, a místo červených skvrn má tělo po- 

 kryté černými nepravidelnými tečkami. Žije ve velkých jezerách a váživá až 10 liber. 



Mimo tyto hlavní spůsoby vybarvení lze u pstruha obecného ještě jiné nahodilé 

 změny v rozdělení a počtu skvrn pozorovati. 



Velkost a dobrá váha dá se u pstruhů hojnou pastvou až ku podivu zvýšiti. V je- 

 zerách horního Rakouska dosahuje za několik let 15—17 liber; 32 liber těžký, 25 palců 

 dlouhý exemplář byl r. 1851 bliž Vídně chycen. 



Z Desenického jezera v Šumavě obdržel jsem pstruha k odrůdě lesní náležejícího 

 asi 2 libry těžkého, ačkoli tam obyčejně v potocích mívají jen '/s neb 1 libru. 



Netoliko v barvě jest pstruh nestálý, ale též v^j tvaru těla se dle stáří a pohlaví 

 poněkud mění. Ploutev ocasní, která u mladých bývá vystřižena, končí u starých rovně 

 neb zakulaceně. Samec má hlavu větší , zubů méně , ale silnější , a zpodní čelist se 

 v stáří hákovitě nahoru zahýbá. Přívěšků střevních jest 50. 



Jak již částečně povědino, miluje pstruh čistou pramenitou vodu, žije od hmyzu, 

 červů a malých ryb, na něž nepohnutě v nějaké skrýši čeká a pak rychle jak střela je 

 uchvacuje. Na mušky neb můry vyskakuje z vody ven, a rybáři používají toho k jeho 

 chytání, hrajíce mu nad vodou falešnou muškou, ve které udice ukryta jest. 



Přes jezy, hráze neb jiné překážky umí pstruh znamenitě se vymršťovati , což o 

 něm, jakož i o lososu, dosti známo jest. 



Čas tření připadá u něho až v září a říjnu, tu skrývá své co drobný hrách velké jikry 

 bud mezi kamením neb kořeny stromů,, neb do malých prohlubin naschvál do písku vyrytých. 



