- 2tO - 



poloměry, že nejen obě úchylky čoček ale laké sférická úchylka zrcadla (barevné při 

 něra beztoho není) se iniii. Steinheil tolio konce dosahuje tou cestou, že do kužele 

 paprskového, odraženého od zrcadla, lam kde již do očního skla (okularu) vejití má, 

 vkládá malý objektiv achromatický (při zrcadle 6palcovém n. př. otvor jeho jen 9 linií). 

 Tím samým také možnost dána, opatřiti dalekohled při délce nezmčněné mnohem větším 

 otvorem aneb při ot^u tomtéž velmi jej zltrátiti. Kdežto obyčejně otvor reflektorův asi 



jj jejich délky obnáší (při refraktorech ^ — ^), dává Steinheil svým novým reflektorům 

 otvor jT délky. Reflektor Steinheilův otvoru 6palcového jest jen 33 palců (nezcela 3 

 střevíce) dlouhý, může se tedy jím z okna pohodlně hleděti, Snášíf zvětšení aspoií 300 

 v průměru a stojí jen 300 zlatých. Refraktor otvoru 6palcového musí míti 6—8 střevíců 

 délky, potřebuje tedy již zvláštní budovu, by se jím pozorovati mohlo, a stojí 4000 — 5000 

 zlatých. Láce reflektoru je pochopitelná: třebaf při něm brousiti jen jednu plochu, při re- 

 fraktoru čtyry; sklo na reflektoru může býti sprosté, k refraktoru třeba drahého flintového a 

 korunového skla (kotouč flintu Gpaleový stojí asi 200, crownu asi 100 zlatých, tedy jen 

 sklo již asi 300 zlatých); konečně skládání čoček achromatíckých největší zevrubnosti 

 požaduje, a každé pošinutí složených ničí tak zvanou centrací a tím i ostrost obrazův. 



Spisovatel těchto řádkův viděl v říjnu ni. r. (na hvězdárně Gottinské) Donatovu 

 kometu nmohokráte pomocí výtečného reflektoru Steinlieilova (s otvorem 4palcovým), 

 pozoroval jím taktéž nejednou slabé mlhoviny a hvězdokupy ; pokaždé však byl unesen 

 čarovnou jasností, bezbarevností a ostrostí obrazův, jaké ten nástroj poskytoval. Jasnost 

 obrazův převyšuje všecko očekávání; avšak není tomu divu , nebof achromatický objektiv 

 Frauenhofera (tloušlky prostřední) propouští (dle měření Steinheilových) asi 72 paprsků 

 ze sta, 28 jich pohlcuje; musí tedy stříbrné zrcadlo 4palcové tolik světla dávati co achro- 

 matický tubus otvoru 4 X 1/ ^ = 41 palce. Jiné trochu větší zrcadlo Steinheilovo, 

 tamtéž se nacházející, poskytovalo při zvětšení 200krátném tak ostré obrazy, jakých 

 jsme při achromalickém objektivu ještě nikdy neviděli. 



Asi stejnou dobou se Steinheilem , ale nevěda o něm a neodvislc od něho , obíral 

 se tímže předmětem také slavný francouzský fysik Fuucaull, známý svým strojem, jenž 

 dokazuje otáčení země kolem osy. Foucault dává spůsobem nad míru důvtipným, o němž 

 ale zde šířili se nelze, zrcadlům svým (lakléž skleněným) formu parabolickou , pak se 

 postřibřujc spůsobem od Licbigova rozdílným. Steinheil, více theorelicky než prakticky 

 se tou věcí zabývav, málo toho druhu nástrojův posud zhotovil; Foucault hned na prak- 

 tickou stránku se vrhl a spojil se s optikem Secretan'em v Paříži, jenž takové nástroje 

 již prodává. 



Tak na př. reflektor otvoru Spalcového (216 millimelrův) a délky 5střevícové stojí 

 u něho jen 1600 frankův = 640 zlatých; refraktor toho otvoru stál by aspoň 6000 zlatých. 

 Neměvšc pod rukou žádný Foucaultůo nástroj , nemůžeme o jejich dokonalosti souditi 

 nežli podle zpráv, které on sám podal. Tak k. př. reflektorem svým délky Tstřcvícové 

 a otvorn 12palcového (324 millim.) viděl oba satellity, dvojhvězdy y Andromedae docela 

 od sebe oddělené, odlehlost pak jejich (oblouk jenž je dělí) obnáší nezcela -j sekundy. 

 Průměr měsíce v úplňku obnáší 1800 sekund; ~ sekundy jest tedy — průměru měsíce. 

 Jiný spúsob představiti si oblouk j sekundy jest tento: pomysleme sobe šesták našich 



