— 215 — 



I'nr(liibsko-LiI)oreckou železnici proi^ízmilýcli živiínalýcli břidlic, uhelné 1. j. biidličnaló 

 lupky, které léž lužisko mřdi v sobe iizavíriijí. Nu nich leží 4" mocný a pod nimi 1* 

 mocný hrubý slepenec, kterýž, jak l počátku podotknuto, poněkud se od slepcncfi prv- 

 in'ho pásma liší. Vrstva tohoto lupku jesl 4'— G' mocná, a zavírá v sobe vrstvu 6" — 12" 

 tt!cli samých konírlomcrátfi , které pod ní leží a ji pokrývají. V této tenké vrstvo a 

 zvláště bezprosli-ediiě nad ni nachází se nejvíce měděných rud uložených. Tyto do- 

 provázejí jednotlivé šňůry mastného uhlí, jako u Jilemnice, a jak se zdá, jcsl měděná ruda 

 v sousedství těchto uhelných částí nejvíce soustředěná, a nejčastěji sířená (leštěnec 

 měděný a plavý, Kupicrgianz, Falilerz)- V těchto lupcích nalézají se velmi zhusta 

 kalamity a více druhů kapradin: Pecopteris, Asterophyllites ald. 22" horizontálně od 

 nich, 1. j. 250" od druhého pruhu živiCnalých břidlic vzdálené, nacházíme ve fukoidových 

 pískovcích uhelnou vrstev as (>" mocnou, která uhelným lupkem doprovázena i>ývá, a 

 jejížto zmocnění se oCekává, prolož se též na ni již dolovati počalo. 



30" vodorovně od ní dle úklonu vrstev, t. j. 330' od živičnalých lupků , nalézá 

 se jiná Hec uhelná, která více budoucnosti pi-ipovídá. V uhelných dolech nad Nedvězi 

 objevuje se co dvojnásobná flcc, jejížto hořejší část 2', dolejší 1' mocná jest, a kteréžto 

 obě pouze 3' mocným pískovcem odděleny jsou. Flcc leží na 2' — 3' mocném, celistvém 

 vápně, které na .slabé vrstvě 8" — 12" černého živičnatého lupku spočívá. Tento lupek 

 jest v celé své bytosti totožný s oněmi pruliy, kterýchž jsme k rozdělení použili, avšak 

 povaha tohoto celého souvrství se as 1000" v směru svém k východu značně mění. 

 Nalézáme totiž zde nad ni jednu uhelnou Hec , nad ní silnou vrstvu uhelných lupků, 

 pod ní bezprostředně živičnalé lupky 6" — 10" mocné, a pod těmito tcprv vrstvu vápence. 

 Tak lze souditi, že toto střední souvrství živičnatých břidlic žádné pravidelné rozsáhlosti 

 nemá, což skiilečně potvrzuje okolnost, že za touto určenou vzdáleností, totiž 1000" 

 od prvního udaného bodu, navzdor uhelné vrstvě z pískovců vynikající horniny onu ži- 

 vičnatou flcc doprovázející dosud nalezeny nebyly. Ovšem překáží dalšímu pronásledo- 

 vání rozsedlina as 5" mocná a rozemletou horninou naplněná, která u štoly na pravém 

 břehu Olešky horníky překvapila. Avšak, jak dosud z hornických prácí souditi lze, 

 rozsedlina tato tak velice rozšířena není, by u větší části uložení vrstev přerušovala. 

 Až bude další pokračování tohoto souvrství nalezeno, budeme moci něco určitějšího o 

 tomto středním pásmu živičnatých břidlic pronésti. 



400" od tohoto, t. j. 730" od souvrství druhého pruhu živičnatých břidlic, nalezneme 

 opět uhelnou flcc v červených jilovitých břidlicích a pískovcích uloženou, která se na 

 více místech zdvoj- až ztrojnásobnje, při jednotlivé mocnosti 6" — 8". První odkrytí 

 v novějším čase stalo se průřezem železnice, avšak v pokračování, t. j. ve směru vý- 

 chodně u Čikvasky, se na tuto flcc již ku konci předešlého století dolovalo. Na tomto 

 místě jsou vrstvy uhelné proraženy, a částečně i pozdviženy rozsáhlou rozsedlinou, která 

 vrstvy severně od ni ležící v proliklonné mění, t. 'j. místo obyčejného pravidelného již- 

 ního západu vrstev nalézáme zde severní, který arci jen na králko trvá. Část od této 

 rozsedliny jižně ležící ukazuje obyčejně pravidelně zapadající vrstvy, avšak jak se zdá 

 mnohem vrchnější, jelikož zpodní byly v prohlubinu takto spůsobenou stlačeny. Bezpro- 

 středné v průřezu dráhy nalézáme tuto vrstvu roztrženu v dvě části, z nichž sever- 

 nější severně, jižnější ale pravidelně k jihu zapadá. 



Směr této rozsedliny odchyluje se málo od směru vrstev, protož lato uhelná vrstva 



15* 



