— 220 — 



přičísti stejnému kolování vzduchu nad zemí, litery se všude snaží vyrovnati se teplem 

 jak vláhou, íímž povstávají deště stranní, přeháňky někdy dost silné. Tak známe u nás, 

 že silné deště jdou od západu, severu (Atlantského moře), méně od jihu (Alpů), nejřidčeji 

 od suchého východu; avšak stává přec déšfů i od východu. Máme v Praze z 521etých 

 pozorování maximum v červnu (26 Pař. linií), v červenci 22, v srpnu 21, v květnu 



19, v září 14, v duhnu 12 — a zas v listopadu 11 (upomínka na podzimní deště 

 středomořské), v lednu, březnu a prosinci 9, v říjnu 8, minimum v únoru (6) ; avšak to 

 se dle let silně měnívá, ačkoli ne tak silně jako na př. na sv. Heleně, kde r. 1842 

 90 p., r. 1845 15 palců pršelo. Avšak ani ostatní místa v Cechách nejsou v tom ohledu 

 stejná, tak na př. v Praze z jara (41 linií) víc pršívá, než v podzimku (35), a tu zas 

 víc než v zimě (25), a polovičku toho co v letě (70). Ve Vyšším Brodě již ale v pod- 

 zimku (77) víc pršívá než z jara (65); taktéž ve Vimberce (82 a 57), v Nové By- 

 střici (96 a 74), v Štubenbachu (226 a 224), ve Vrchlabí (98 a 89), v Žampachu (82 

 a 72), v Lípě, v Děčině, ne však v Budějovicích (46 a 57), v Krumlově (60 a 66), 

 v Sušicích (65 a 90), v Strakonicích (41a 76). Z čísel těch patrno, že to větším dílem 

 na pokrajních horách, kam snad při ochlazení jesenním deštivé mraky středomořské ještě 

 zasahují (tím více, jelikož v Štubenbachu nejvíce v zimě prší. (292 p.) Spolu ale lze 

 po celých Cechách pozorovat, že je déšf v zimě (lednu — březnu) nejnepatrnější, a 

 ledy zimní vláha více důležitá tím , že sněhem se až do té jarní doby uchovává , kde 

 zrůstající bylina ji potřebuje, než mnohosti svou. Minimum padá po celých Cechách 

 stejně na únor, březen ; jen Čáslav, Zlonice, Rychnov mají leden, Libovice duben. 



Nestejnost má mnoho místních příčin. Všecka velká města mívají méně nežli okolí, 

 tak Praha, Londýn, Vídeň, Paříž atd., což pochází od silného, teplého výparu jejich, který 

 účinkuje v lom spůsobu, jako veliká kuchyně. Pak mátne obyčejné chyby pozorování 

 v nástrojích atd., dále i tu okolnost, že rosu a mlhu neměííváme, že však hranice obou 

 s deštěm pouhou fikci jest, že tedy lze se jen pozorování dle jedné soustavy držet. 

 Konečně rozhoduje zde niístnost, kde se pozoruje; obyčejně padá na vyšším místě nad 

 zemí méně deště, jsou však místa (jako na př. na sv. Heleně), kde tomu naopak. 



Hlavní však rozdíl Ivoi-í bezlesí a vůbec nedostatek vegetace v okolí. Že lesy 

 přitahují déšf, je pravidlo všeobecně známé, jako že vody a hory déšt k sobě lákají. 

 Znamenáme to v číslech dále uvedených, že vždy v horách při moři, blíž lesů více pršívá. 



Bylo vůbec známo, že dešlě ubývá v zemích starovzdělaných, na př. ve Středomoří, 

 a příčinu toho dlužni jsme hledati v porážení lesů, o čemž jindy snad více. Tak stává 

 celých krajin, kde dešfů pravidelně ubývá: v Austrálii, v Nnbii, v Persii, kdež se ná- 

 sledkem toho pouště vždy šíří. Když Mehmed Ali v Egyptě několik milionů stromů na- 

 sázel, počalo hned více pršet. Taktéž v jižní Americe po válce o svobodu osad španěl- 

 ských, jíž osady spustly, lesy a déšt se rozmnožily. Totéž v jiných krajinách se ukázalo. 

 Avšak úkazy ty jsou dosavad příliš málo vyzpylovány a nejsou bez odporu neb výminky; 

 lak zdá se, že v Upsale, kde se od r. 1723 pozoruje, deště v posledních létech přibývá. 



Dáváme tuto statistiku jen proto, aby si čtenář a hlavně učitel to, co potřebuje, 

 sám vyčerpal, a pak abychom důkazy toho poskytli, co jsme zde uvedli. 



Pro Belgii jsou počty mezi 23 (Namur) a 37 (Stavelol) Pař. palců; Rolle má jen 



20, Mastrichl 24, Tirlemont a S. Frond 25, Briissel 26, Most, Luttich 27, Mons, Chimay, 

 Gent 28, Leuze 30, Furnes 31, Verviers 3*5. Brussel, kde nejdéle pozorováno (21 let). 



