— 243 — 



Druhové této Flory jsou v celku ještě ve spůsobu slrcdoevropské Kvčleiiy pruiuícháiiy, 

 jak luto z (\'cli ziiiimc, ješlé víc ;i]c podobii se F"Iora slovenská svým rázem moravské 

 KvélefíC", avšak jsou tu k doplněni pěkniJIio celku primišeny na severu velebná Flora :Jpská, 

 na jihu výleřné rostliny stepi ulierských. 



Jak jsem právě v krátkosti vyložil, ncni Flora slovenská právě samostatný celek, 

 (jsou toliko nenniozi druhové, o nicliž později promluvím, rostoucí toliko v horách slo- 

 venských), nýbrž jesl toliko /. nižných zde se stékajících květen stvořena. Poti-ebí tedy, 

 chccme-li ponětí o Floře slovenské nabyti, abychom zprvu tylo různé živly poznali; 

 zejména tedy s Florou středoevropskou, jiho- a východoevropskou a Florou alpskou ja- 

 kous takous zniiinost učinili. Pokusím se především, vytknouti hlavní ráz Květeny stře- 

 doevropské, na Slovensku pořád ještě nejvíc vyvinuté, čili ve známějších příkladech ji 

 předvésti členářňm svým krátkou livahou o české Floře; oslalní živly ale ni'prostředně 

 tak vyložím, jak se na Slovensku samcni objevuji; nebof kdybychom líčením oněch zemí, 

 ve kterýchž pouze oni živlové vládnou, Itálie, Uher a Jižní Rusi, potom Tyrolských nebo 

 Švýcarských Alp se meškati chtěli, příliš ilaloko by nás to vedlo, a příliš mnoho rostlin 

 by nám při lom seznati bylo, kteréž na Slovensku vůbec ani nerostou. 



Pohlédneme-li na rostliny, Květenu Českou tvořící, spati°ujeme v nich na první 

 pohled dvě od sebe rozdílné formací. Jedny totiž, a to největší díl všeho rostlinstva, 

 jsou takové, kteréž ve střední Evropě namnoze jenom v rovině anebo na liklonech 

 nízkých hor nalezeny bývají, ve vyšších horách ale pořád řidnou, aneb ani do hor se 

 nepouštějí. Tylo rostliny také v Cechách toliko v nižších krajinách v celosti sestředěny 

 jsou, a čím výše do hor vystupujeme, lim méně je potkáváme. Později si je podle 

 výšky, do které se odvažují, rozdělím na podrobnější společnosti. Druhý útvar záleží 

 z rostlin, časlěji v horách střední Evropy se nalézajících, a jen pořídku do hlubších, te- 

 plejších a více suchých krajin sestoupajících. Také tyto možná dle výšek, které milují, 

 ve shluky rozvrhnouti. K nim připočítáme také rostliny, ježto v největších výškách 

 obývají, tvoříce vlastní Floru alpskou. 



První úlvar rosllin roviny rozděluje se v Cechách ve člyry skupeniny: 1. v sku- 

 peninu rostlin jihoněmeckých, nacházejících se toliko v nejteplejším dílu Čech, v údolí 

 Vltavském a v dolejších částech jeho pobočných údolí; 2. v skupeninu rostlin středo- 

 evropských v užším smyslu. Takové driiijy to jsou , které v rovinách celého Německa 

 a Francouz, v jižní Skandinávii a v jižnější polovici Ruska obecné jsou. V Cechách 

 nacházíme je v teplejším díle velmi zhusta, a potom v největší části země až do výšky 

 1600' ano v příznivých polohách i 2000'. všude tedy, kde větší vsi a města se prostí- 

 rají. 3. Třetí shluk záleží z takových druhů, které v celé střední Evropě obyčejné a 

 hojné jsou a na severu až do severní Skandinávie a do severní Rusi sahají. V Čechách 

 jsou v nižších údolích vesměs hojné a vystupují až do výšky 3000', až do nejposled- 

 nějších krajin, kde ještě malé vesnice nacházíme. 4. Čtvrtý shluk konečné obsahuje 

 rostliny, které v celé Evropě až do Laponska a do arktického Ruska rozšířeny jsou, 

 v Cechách pak, taktéž hojné, až do nejvyšších krajů s rostlinami alpskými pohromadě 

 rostou. Tak tedy se dělí naše vlast dle rostlin z těchto čtyř skupenin ve člyry rosllino- 

 geograCcké etáže. Ovšem si nesmíme tylo etáže přísně od sebe oddělené mysliti, ješto 

 některé druhy z jedné skupeniny o něco výše V7stupuji nežli jiné> a mimo to skoro 



