— 250 — 



"), které se ale rozličné chovají v svém rozšíření do výšky. Některé, a to největší 

 jich část, rostou nejvíce ve výšce mezi 1500' a 3000' a jdou jen v teplejších polohách 

 výše , v chladnějších níže. Jsou to nejvíce lesní a jen z malé části luční byliny '*). 

 Jiné zase jsou sice také ve jmenované výšce, nejhojnější bývají ale také vždy až do 

 4000' a také v hustých lesích první etáže obecné ^*). Třeli skupení formace táže jest 

 ve vyšších horách až do 3000' (zřídka výše) rozšířeno, nachází se ale hojněji zastou- 

 peno v lesnatých horách nejnižší etáže "). V Šumavě má horní etáže několik zvlášt- 

 ních druhťi, jsou to WiHemetia apargioides, Erica carnea (mimo Šumavu i okolo Karlo- 

 vých Yarů) Cardamine trifolia, Salvia glutinosa, Doronicum pardalianches , Cylisus capi- 

 latus a Alnus viridis, Spiraoa salicifolia a Soldauella montana, kteréžto tři poslední i v již- 

 ních Cechách vůbec až do Táborského a Příbramského okolí jsou roztroušeny. 



Máme tedy celkem v Cechách: i. první etáži, ve které všechny jihoněmecké pod 

 ')) *) a ') jmenované rostliny, pak mimo ně i pod "), =), "), ') a '), zřídka pod ') 

 uvedené, a v hornatých lesích velká část pod '') a '*) uvedených druhů roste; 2. druhou 

 etáži, kde se jen pod ■•), '), "), «) a ') uvedené a dílem již v horách pod "), '*) a 

 '*) uvedené nacházejí; 3. třetí etáži, kde jen pod •=), '} » '), mimo to ale již hojně 

 pod ')) '') a !'») a i pod ") uvedené, a 4. čtvrtou, kde jen pod ') a některé pod 

 ') uvedené, ale mimo ně pod ") a výše pod '») uvedené se nacházejí. Mimo uve- 

 dené rostliny jest ještě asi 100 druhů, které jsme vynechali, proto že stanoviska jejich 

 posud raálo známá jsou a tedy se neví, do jaké výšky vystupují. 



Nemysli si ale nikdo, že v skutečnosti všude v Čechách podle výšky krajiny všechny 

 ony v jedné etáži jmenované rostliny se nacházejí. Předně se v příznivých místnostech 

 nalézají ve výšce takové, že bychom v ní jen rostliny druhé etáže hledati měli , ještě 

 rostliny první etáže, jako na př. ve Vltavském oudolí u Krumlova ve výšce 1600' — 1800'. 

 Jinde zase nebývají v nepatrné výšce ani všechny druhy druhé etáže zastoupeny, jako 

 to bývá v některých krajinách jižních Čech na granitové půdě. Někdy zase do nízkých 

 krajin již mnoho horských bylin sestupuje, jako na př. u Karlšteina , v Křivoklátském 

 a Zbirovském okolí. V každé krajině převládají jiné druhy přináležející etáže, lak že 

 Květena každého pohoří, každého oudolí jest zvláštní. 



Není zde náš účel, podati charakteristiku Květen všech jednotlivých krajin českých ; 

 chtěli jsme jen v mysl uvésti, jaké druhy a v jakých větších skupinách sestavují Kvě- 

 tenu středoevropskou, která, jak jsme již ze začátku pověděli, tvoří základ Květeny 



") Aconitum Lycoctonum, variegatum, Actaea spicata, Acjuilegia vulgaris, Cardamine 

 Impatiens, Thlaspi montauum (Hesperis natronalis), Polygala Chamaebuxus , Diantbus 

 Seguieri, superbus, Vicia sylvatioa, Spiraea Aruiícus, Ribes alpinum, Astraulia major, 

 Augelica sylvestris, Chaeropbyllum aromalicum, Succisa pralensis, Crepis paludosa, 

 Scorzonera liumills , Phylenma spicalnm, Pynola rolundifolia , minor, chloraulba, 

 Monotropa Hypopythis, Sympbytum tuberosum, Digitalis grandillora, Melampyram 

 pralense, Dapbae Mezereum, Eaphorbía dulcis, Carex pallesccns, (láva, pilulifera, 

 Aspidium fliix mas., Aspleninm filix foemina, Cystopteris fragilis, Polypodium calca- 

 ream, Leucojnm vernum, Sslix cinerea, Salix capraea, Prunns Padus, Lilium Marla- 

 gon, Botrychium Lunaria, Opbioglossum vulgare- 

 '*) Lychnis diurna, Stellaria uliginosa, Oxalis Acelosella, Prenanlhes purpurea, Lactuca 

 , , mnralis, Vaccinium Myrlhyllus, Vilis Idaea, Pyrola secuiida, Myosolis sylvalica, 

 Majaothemum bifolium , Ranunculns Innuginosus. 



