— 260 — 



teplejší krajiny , n. př. Liiium řlavum , nebývají jediní represenlanli jižní Flory v jedné 

 krajině, nýbrž roste s nimi mnoho jinýcli rostlin teplo milujícícli. 



Ze všeho vysvítá, že tedy celá Květena středního Slovenska jest velmi bohatá i na 

 horské rostliny, které u nás jen na sama pásma nejvyšších hor se obmezují, tak jak 

 jest bohatá na jižnější rostliny, které u nás jen v nejteplejší části Labsko-Vltavského 

 údolí rostou. Jak tedy velká část rostlin naší první etáže sahá do druhé etáže Sloven- 

 ska, tak i s druhé strany mnoho druhů horních s třetí i se čtvrté etáže sestupuje do 

 druhé etáže Slovenska, a spojuje se tu pestrý jižní a bujný horský ráz. Třetí etáže Sloven- 

 ska má bezpochyby ještě mnoho druhů z naší druhé a mnohem více ze čtvi-té etáže nežli 

 naše třetí, a naši čtvrtou etáži, kterou bychom i v Cechách na dvě rozděliti mohli, na 

 subalpinskou totiž a na alpinskou (čehož jsme ale neučinili, proto že alpinská^ Flora jen 

 na Krkonoších jest vyvinuta, na ostatních vyšších pásmách ale, na Šumavě a na Rudo- 

 hoří, jen málo druhy jest zastoupena), musíme v Květeně Slovenska jako dvě rozdílné 

 etáže , čtvrtou a pátou , považovati. Ve čtvrté bezpochyby mimo subalpinské *') druhy 

 roste ještě mnoho rostlin z naši třetí etáže, pod ') uvedených, proto že celé Slovensko 

 leží jižněji, a pátá má druhy pod '") uvedené. Konečně má Slovensko ještě šestou, 

 vysokoalpinskou etáži, z rostlin pod -"J uvedených se skládající. 



Východní Tatry mají podle uvedených rostlin již podobný ráz jako sedmihradské 

 hory '-''). Za to se zase nachází v slezských a moravských Tatrách několik rostlin 

 Krkonošských a jiných, které v ostatním Slovensku scházejí neb vzácnější jsou"'). 

 Mimo od '") až •^) uvedené druhy, které Reuss sám na Slovensku pozoroval, 

 jest ještě několik rostlin od jiných botaniku uvedených"'^), které by, jestliže se opravdu 

 tam nacházejí, Floře tu ještě více alpinského, tu jižnějšího rázu dodaly. (Já jsem posud 

 rostliny od Rochla a Waldsteina sbírané, které se v Musejním herbáři nacházejí, pro 



"*) Na východnich Tatrách udává se: Gcnisla sagitlata, Cylisus elongatus, Aremonia 

 agrimonoides, Puleiium polygamum, Achillea iiugulala, Canipuaula multiflora, Uimanto- 

 glossum hirciímm, Alliuiu sctaccum; iia Beregu: Crocus speciosus, Diauthus compactus ; 

 v Marmaroši: Rauuuculus creualus, Aconitum lirmum , Lychnis nivalis, Hypericum 

 alpinum, Saxifiaga luteo-purpurea, podemoutana, Laserpilium alpinum, Knautia longi- 

 folia, AcbiUua liiigulata, Cirsium paucillorum, Carlina simplex, Scorzoncra rosea, 

 CrocQs spcciosus, Erythionium deus caiiis, Festuca pilosa, Taxus baccata, která sem 

 tam ua Slovensku se nacháií, roste hořením Tisem celými lesy. 



*') Na Tatrách moravských a slezských udává Reoss: Ranuuculu.<! cassubicus, Melleborus 

 niger, Phylcuma nigrům, Betula nana; na moravských: Soldanella alpina, Cyclamen 

 europaeum, Ruuiex alpiuus, Salix Lapponuin, Eriopboram, Carex Buxbaumii, Festuca 

 Drymeya, Dclphiaiiim intermedium, Alsine Jacquini, sclacea; na slezských: Cardamine 

 resedifoUa, Peucedanum vcrlicillatum, Hacquetia Epipaclis, Senccio subalpiuus, Crepis 

 sibirica, Phyleuma Halleri, Campanula lalifolia, Lysimacbia nemorum, Carex rnpestris. 



*") Dle udání Kitaibloca roste v Tatrách: CampánuIa micropbylla, uuilloia, Areloslapbylos 

 alpina , Solauum Dillevii (Matra) , Genliana pyreuaica, Thesium gerratam , Lychnis 

 alpina, Rosa rubrifolia, Saxifraga planifolia, tenella, controversa, Alsine macrocarpa, 

 Arenaria tenčila, Stellaria glandulosa, Guapbalium alpinum, Cardnus seminudus. Ule 

 Schnllesa: Pedicularis rostrata, Sium oppositifolium, Senecio Dorouicum, Aethionema 

 saxatile. Ule Langa: Orobus pallescens, ochroleucus, Sempervivum aracbnoideum, 

 Feucedanum italicum, Digitalis lanatn. Dle Rochla: Rochelia stelJata, Aepernla 

 laeviegata a j. 



