— 261 — 



tenlo účel nuskuumul, náiioduu iilo jsem již našel rostlimi od Reusse neuvedenou ve 

 Waldsteinské sbírce, totiž Ceruslium ovaluin Hoppe (carinthiacum Vest.) z Turčanských hor. 

 Prehlúdnenie-Ii je&lé jednou celou Květenu Slovenska, jak se nám dle udaných 

 (Iruhň jeví, tedy se nám rozpadá přcdné od břehu Dunaje až na temena Tater na šest 

 etáží (mohli bychom i první slovenskou utuži rozděliti na dvě : jednu, samý břeh Dunaje 

 a lípati Matry zaujímajíci, která má mnoho jižních rostlin, jež v Cechách nerostou; pak 

 druhou, která dolejší běh Váhu, Hronu, Nitry, Boršod a jižní Šařiš a (lomor zaujímá a 

 větším dílem s českou první etáži souhlasí, tak že bychom v celku měli sedm etáži); 

 zadruhé dělí se roztokem vod do Dunaje a do Tisy padajících na západní a na vý- 

 chodní íást, a vidíme v této východní části mnoho rostlin východního l'hcrska a Sedmi- 

 hradska do Dunajské a horní Flory přiniichaných. Bylo by phili, aby pan Reuss, 

 který svou Květenou již značnou mezeru v českoslovanské slovesností a v geografické 

 botanice vyplnil , též ještě fytogeografický přehled své krásné vlasti nám podal . kde by 

 n. př. rozšíření jižních druhů, lesů z kaštanů, Quercus Cerris a pubescens, pak čistých 

 bukových lesů a rozličné nuance v směsi horních a jižních rostlin, a vůbec botanický 

 a krajobrazný ráz jednotlivých údolí a krajin lépe a malcbněji vyznačeny byly, nežli se 

 mně to poštěstilo, který Slovensko jen z jeho knihy znám a touto prací pouze kostru jsem 

 chtěl podati pro geografické rozjímání jednotlivých krajin 



Zkoušky o sluchu. 



Od J. Purkijně. 



Když jsem roku 1825 vydal druhý díl svých příspěvků ke zření v ohledu ousob- 

 néni *) (subjektivním), zamýšlel jsem tehdáž i v oborech jiných smyslů podobná ousobná 

 badání podniknouti ; pročež mimo dřívější nápis přidal jsem obšírnější, zahrnující v sobě 

 i smysly ostatní, totiž: Beobachlunyen imd Vcrsiirhe zur Physiologie der Sinne, k čemuž 

 i starší titul přidán byl. Zabrav se pak nejblíže do skoumání vnitřních pocitů slucho- 

 vých brzy jsem nalezl , že by zde výtěžek byl příliš skrovný, aby z toho zvláštní knížka 

 vzrůsti mohla, ač mi jiní smyslové, zvláště čich a hmat, dosti látky poskytovaly. Také 

 jiná badání více objektivního spůsobu, hlavně miliroskopická, souvisící těsně s ouřadeui 

 mým učitelským, vymáhala tenkráte celou mou čirniost; i odložil jsem na neurčitý čas 

 snažnější zabývání se s takovýmto ousobným skoumáním. Nicméně vracel se čas po 

 čase starší směr badavosti, zvláště v oboru zrakovém, i hodlal jsem jednotlivá, z toho 

 vytěžená pojednání vydali pod nápisem : Ziir Psi/chologie des Gesichtssinnes. Že mne 

 tehdáž s toho zradila knížka Tourlualova: Die Sinne des Menschen in wechselseitigen 

 Beziehunyen ihres psychischen iind organischen Lehens. 8. MUnsíer 1827 , jíž na 

 jiném místě (Živa r. 1857 p. 149) řečeno bylo. Ousobní stav sluchu celý čas až do 

 nyníčka málo poskytoval. Promluvil jsem mezi tím o Tartiniho třetím tonu co subjek- 

 tivním (Živa 1857 p. 212), i nalezl jsem tehdáž i nyní odpor v Něntecku z pouhého 

 ijedorozumění. Nedávno však vydařilo se mi, ještě jiný, nápadný výjev subjektivního 

 sluchu pozorovati, o čemž zde obšírněji promluveno budiž. 



') BeitrSge zur Kenntpias deu Sohens in subjektiver Hinsicht. 



18 



