— 274 — 



") Ceroť, snad nějaký vyhranéný nerost. Mysli-!i spisovatel na hromový kámen , jest to speklý písek 

 v podobě hrotu dutého, který se tvoří na písčitých místech, kam blesk vjede. t 



**J CelidoH, neznámý, bezpochyby pouze poverecný kámen. 



"} Celonií. Na konci plodního ústroje hlemejždé nalézá se hrotnntý, tvrdý, z vápna složený ústroj ; 

 také míiže to býti víčko některých hleniejždích škoíapek. 



") Koral, známý to červený kmen polypft ze Středomoří. 



'^) Krisulit, chrysolilh. Pod tím jménem uvádi Pliiiiiis drahý kámen, nikoliv ale náš chrysolilh, nýbrž 

 odrfidti topasu. 



'*3 Křišlal^ průhledný, vyhraněný Křemen. Byl již starjm Kekíim a Římaníini znám. U Kekíi zname- 

 nalo slovo xQvGTaXog anebo xQvffralXo? původně led a teprva v době Platonově přeneslo se na 

 průhledný křemen, o nťiuž se myslilo, že z ledu povstal. Totéž mínění měl Seneca a Claudian. 

 Theophrast uvádí kryslidl mezi pcčetními kameny. Z básně Orpheu připsané vysvítá, že byl uží- 

 ván k dělání zápalních čoček. Plinius popsal kríštal dosti zevrubně, a uvádí jeden 50 liber těžký, 

 Myslilj že jest příbuzný s dinnianleni. 



'") Krisopazion není slezský světle zelený křemen, nýbrž snad žlutý jasný křemen. 



*'*) Diahod^ suad odrůda beryliu ; u Plinia slově Diadochos. ' 



^') Dionisia^ snad hadec s červenými granáty. 



-*j Drahont^ ueznámý, pověrečný kámen, u Plinia prííhledný bílého lesku, tak tvrdý, že se leštiti ne- 

 dá, snad diamant. 



'^') Dycháneh, hadec čili serpentin. 



-*) Eckit^ dutá pecka, nečisté hnědé železné rudy, tak nazvaný Adlerstein; povstává v železnatých 

 jílech, od vnitřku odlupují se drobty a spusobují při otřásání v dutém kamenu chřfest. 



^*) Eliofropia^ Heliotrop ; zelenavý křemen s červeními tečkami. 



*•) EmidroSy neznámý. 



^') Epislrií^ snad odrfidu achátu. 



^'3 Gagaty černý gagat jest lesklé smolné uhlí, žlutý gagat jest jantar. 



-') Gafjakron, snná spíisob tak nazvané skalní kůže (Bcrgieder). 



'**} Geloz, snad nějaký ki-emen; u Plinia Gulaxias. 



"J Galaktid. snad hlinitý vápenec, tak nazvané skalní ndéko, stvrdlé. 



'') Geravliid. neznámý. 



'') Gianát; od času Alberta Velikého pod tím jménem známý drahý kámen 



^*) Jaspis, odrilda nečistého jemně zmitého křemene. 



") Jacťnt není náš dnešní pravý hyacinth, nýbrž snad safír. 



"J fíijena, patrně pověrečný kámen, u Plinia (íalo\ias. 



") Jskust, asbest, vláknily a hebký co hedvábné vlákno; jak známo jest odrůdou amfibolu. 



'"J Liguf, snad Lingur. Theoirast a Plinius uvádějí pod jménem Lyncurius kámen, který se zdá býti 

 pravým hyacinthem. 



") Lvpar, kámen liparský, obsidian, jíž n Theofrasta. 



*") Magncsy železná magnetová ruda, v Cechách u Malcšova a Přísečnice v Rudohoří. 



■") Martjavitay perla, staroslovansky biser, jako zde v staročeském. Známá to chorobná vyloučenina 

 mořské lastury. 



^^) Med, skalice zelená, níckamínek. 



"*) Melochit, malachit. zelený měděný nerost. 



■**) Nadar^ neznámý. 



■*^) Oiiix jest spůsob achátu s černými a bílými pruhami. 



*") Ohralin, odrůda achátu nebo jaspisu. 



■*') Orix^ neznámý. 



**) Paiicer^ neznámý, u Plinia Ponchrus, t. j. kámen všech barev. 



*') Pění, Piril, již u Dioscorida , kyz měděný a železný, z něhož staří dobývali měď a ve spojení 

 s kadmií (kalamínem) dělali bronz. 



'"*) Pyrosily snad křemen barvy masové, 



") Qtiirin^ kámen pověrečný. 



^'■') Quamdros^ kámen pověrečný. 



*') Sadaiin, Kámen pověrečný. 



*•) Safír není náš safír, nýbrž nynější Lapíš lazuli čilí lazur , z néhož se dělávala překrásná modrá 

 barva ultramarín. Východní pochází z Tatarská. Cíny a Tibetu. 



*') Sardonixy odrůda achátu. 



'•) Sardotiisy snad červený křemen. 



^') Sardo jest karneol, již u Theofrasta a Plinia pod jménem Sardion, Sarda. 



'") Si7emř, u Plinia Selenites, neznámý. 



") Smaragd není náš drahý smaragd, kterýž pochází z Peruvie, nýbrž dílem malachit, dílem zeleny 

 kazívec, dílem snad beryll. 



*°) Sír, bezpochyby pemza. 



*') Sarkofág. Staří tesali z porfyru kamenné rakve, v nichž se prý mrtvoly strávily. 



*2j Sfímíus, smirgl, pochází z ostrova iVaxos. 



*') Semiit, snad stvrdlá smola sosen. 



•♦) Topai, náš topas, jejž Plinius ped jménem Chrysolithus popisuje. 



"•) TurkoiSy tyrkys, u Plinia Calais, modrý beztvarný kámen z Persie. 



••) Verin, neznámý. 



Tiskem Antonína Renna v Prnze^ 1859. 



