— 3 — 



vých nervfl, všeobecné nnullení a pozbytí smyslů. Význaiímií jsou náhlú přeoliody kře- 

 ('(ivýoli a i)rlir()inový('h záclivalň co do siilla a do sliipnfi. Po ítvrl- až iiinoliohodinných 

 dubiicli záchvat náhle se konči valným prolitím slzí aneb liojiiým odchodem moOe, ne- 

 zřídka též přestává povlovné. 



Za dobu mezizáchvatní jsou hysterické osoby nad míru citlivé, lekavé, podrobené 

 všelikým rcllexovým zjevíim, svémravé, hned veselé a rozpustilé, hned zase smutné a 

 plačtivé, slabých svalů, beze vší vůle a odhodlanosti, snadné zimomřivé, se zvláštními 

 chuTmí a libůslkami, velmi rády a jaksi chlubné bědujíce nad svým stavem, a vybízejíce 

 tím k soustrasti. Při tom se naskýtají obyčejné obtíže v ústroji rodném, jako nepravidel- 

 nosti v čmýrcch , bělotok , neduhy vajeéníků : nádory a nadmutí brzlikn , krliavé oči, 

 krvotoky a obtíže v ústroji zažívacím. 



Hysterie jest nejobtížnější a nejdéle trvajíín' choroba, -iroměňnjíc se začasté v mo- 

 nomanii a vytržem' mysli (ectase) a poti-ebuje k uléčení jen přísné zavedenou správu 

 života s přiměřenými tělocvičnými pohyby. Ovšem musí lékař dobi-e znáti stav ústroje 

 rodného, aby věděl, čeho přede vším se chopiti má , by nemocnou k uzdravení přivedl. 



VI. Námésíinictví (^Somnambulismus^. 



Ndměsiřnictci neb noční blouzeni jeví se v nepravidelném stavu spaní a snění, 

 jest vyšším stupněm ospalosti a zakládá se na chorobných zábyvech mozku, při čemž 

 nemocný v spícím neuvědotnéném stavu , se zavřenýma neb otevřenýma očima , s větáí 

 neb menší nečitelností smyslových a čitelných nervů tělesné a duševní činy vykonává, 

 které mu jindy jen bdě s úplným sebe vědomím vyváděti možná, ano které i někdy 

 s neobyčejnou, ale předce nikdy s nadpřirozenou a proti zákonům přírodním čelící spd- 

 sobností, silou a rozumem se ději. Spící tento stav se vyskytuje bud sám sebou, za dne 

 neb v noci, obzvláště při ouplňku, aneb může se uměle třením a niagnetisováním přivoditi. 



Podstata náměsíčnictví, jež velmi často od hysterických ženských se předstírá, Jest 

 nám po tu dobu nezřejmá; snad se může jen za neobyčejnou refle.xovou činnost duše- 

 vní považovati, zatím co vědomí jaksi jest zatmělé. 



Podobného stavu duše se dá někdy chloroformováním docíliti, v jakémž stavu i 

 nejsprostší nevzdělaní lidé neobyčejně rozumné mluvili. Něco zázračného prováděti ná- 

 měsíčníky ještě posud žádný bezpředsudný lékař neviděl. 



Ocet. 



že ocet jest tak oblíbeným kyselým přídavkem k našim pokrmům, toho příčinou 

 jest kyselina, sestávající z uhlíku, vodíku a kyslíku, a tvořící se z lihu piijimámni do 

 sebe kyslíku. Od octa bére název kyselina octová, a však můžeme ji ze všech lihových 

 nápojů vyráběti. Protože ale v lihu kromě kyseliny octové též voda Jest, tedy ocel 

 piviiý a vinný v poměru ku kyselině octové drží v sobě více vody, nežli se jí v pivé 

 a ve víně v poměru ke množství liliu nalézá. Ocel vinný drží v sobě co do váhy asi 

 dvacetinu čisté kyseliny octové. V méně dobrém octě neobnáší tato kyselina co do váhy 

 více nežli padcsátiím až i pětadvacetinu. 



Ocel jest tudíž dosti rozředěný roztok kyseliny octové, které v sobě drží i něco 

 bílkoviny a cukru, gummi (klO škrobového a jiných organických látek, jmenovitě bar- 



