— 6 — 



Kromě bílkoviny a vosku, buňkoviny a ffiimmi (kli") škrobového, škrobu a pryské- 

 ric, kyselin a sob', které co do množství a povahy se nehrubě různí, drží v sobě vše- 

 liké koření těkavý, mocně zapáchající a perně neb koi^eně chutnající olej. 



Jen v hořčici, jak ji požíváme, jest tento olej zplozeninou kysání. .lako kvas 

 mandlový proměňuje mandlovínu v olej hořkomandlový, tak rozkládá zvláštní kvas černé 

 hořčice část v bílé hořčici chybící, a však v černé se nalézající, v olej hořčičný, v němž 

 kromě uhlíku a vodíku síra a dusík obsaženy jsou. Olej hořčičný, světle žluté barvy 

 jsoucí a pernou vůni ze sebe vydávající, dá se jen s mnohem vody smísiti. Od něho má 

 hořčice svou vlastní pernou chuf. Matice kvasná oleje hořčičného chutná hořce. V černé 

 hořčici jest kyselina stearinová (lojová) a ještě dvé jiných tukových kyselin, které se 

 též v hořčici bílé nalezly, kdežto kyselina stearinová jí úplně chybí. 



Oleje ostatních koření nalézají se utvořené v rostlinách samých. Jsou více kořenné 

 než perné, sestávají dílem z uhlíku a vodíku, dílem ze spojení obou těch prvkťi s ky- 

 slíkem. S takovými oleji nedají se tyto těkavé oleje smísiti. Těkavé jsou sice nesnadně 

 rozpustitelné, ale předce se dají rozpustiti ve mnohu vody, nezmýdluji se s alkaliemi, ale 

 jsou nakloněny ktomu, že se přijmutím do sebe kyslíku mění ve pryskéřice. V žádném 

 tuku nechybí kyslík, kdež zase velmi mnoho těkavých olejů ten prvek v sobě ani nedrží. 



Hřebiček nejvíce oplývá těkavým olejem, kdežto množství jeho v pernějším ořechu 

 muškátovém sotva třetinu, ve velmi prudkém španělském pepři ne celou čtvrtinu, v horké 

 francouzské skořici jen pětadvacetinu toho obnáší, co ho je v hřebíčku. Z toho vy- 

 plývá, že v těchto kořeních ne množství, nýbrž povaha těkavého oleje stupeň horkosti 



8 pernosti chuti vyznačuje. 

 i'. 



i. Původně snad jen palčivá chuf kořenných olejů zavdala pi"íčinu, že se jim vše- 

 obecně horko působící účinek připisoval. Ale návaly krve a klepání srdce prozrazují 

 zrychlení oběhu krevního, které se požíváním koření děje. A nejenom patro a žaludek 

 se zahřívají následkem neprostředcčného dráždění, ale i tváře se růžově rději. A proto 

 že tato koření dráždí žlázy zažívací, mohou rozpouštění potravy až k jistému slupni býti 

 nápomocna. Pak ovšem krev naše se opatřuje nejenom palčivým olejem, ale i hojnými 

 částěmi potravními. Dužnění a tvoření semene se zmáhá. Pud pohlavní se pobouzí 

 zvláště vaniiii, jejíž nejpodstatnější částí jest olej těkavý. 



Ale i spánek se zapuzuje a náruživost se vzmáhá. Všecky věci, které bezsennost 

 uvodí, dráždí mozek a zrychlují pohybování myšlení. Pročež to není báchorkou, že 

 hořčice pomijejičně činnost paměti osli'i. Proto že paniět jest činnost, jako pohybování 

 svalů, může se cvičiti, jako každá činnost těla. Obyčejně béi'eme činnost co povahu 

 hmoty za nástroj sám, tvrdíce, že hořčice dělá dobrou jiauiět. Bez hmoty ovšem ne- 

 může stávati nástroje. Proto ale předce neuulžeme spoustu hmoty, nýbrž bystrost a sílu 

 jejích pohybů za bytnost zvýšené činnosti považovati. Pohyb ustává se hmotou, která 

 ho zbudila. Jak mile těkavý olej z krve zmizí, pak také dráždění se ukončí, které jím 

 v mozku vzniklo. Nástroj paměti nemůže hořčice ulvoi'iti, nebof paitiět jest tvar, v němž 

 se činnost mozku jeví. Proto mozek za nástroj paměti držeti bylo by tak zpozdilé, 

 jako když bychom považovali sval za nástroj rychlosti. Mozek myslí , jako sval se po- 

 hybuje. Pocit a vůle, upamalování-se a úsudek jsou tvary myšlení , jako tažení a po- 

 trhováni, trilkování hlasu a makáni jsou tvary pohybování. 



