— 8 — 



otokem plic. Činnost mozku už z počátku choroby se ruší, kteréžto rušení poznáváme 

 po smutné skleslosti mysli, omrzelosti, ustavičné náklonnosti ku spaní, které však člověka 

 nesílí a neobčerstvuje , po mdlobách a jiných těžších příznacích mozkových. Slezina a 

 žlázy mízní bývají někdy velmi naduřelé. 



Kurděje panují nejvíce na lodích mezi námořníky, ale za předešlých dob více než 

 za našich časů, a pak ve velikých přelidnatých městech , jako ve Vídni ve předměstích 

 na Dunaji ležících; v Praze jen čas od času v trestnici. 



Léčení se musí vztahovati k zlepšení krve a musí ohled bráti ne jenom na nové 

 tvoření krve , jak zdárnou potravou tak i čerstvým vzduchem , ale i na čistění kr>'e 

 ústroji výměšnými, zvláště kůží. Dobrá strava, čerstvý vzduch, teplá, suchá a světlá 

 světnice, čistění všeobecné umýváním a lázněmi, přiměřené šatstvo, obveselení mysli 

 jsou nejhla>'nější prostředky k uzdraveni. Mezi potravními věcmi ^^nikají: čerstvá, snadně 

 stravitelná živočišná potrava v tekuté aneb co možná měkké formě, a čerstvá mladá 

 zelina, jejíž mnohé druhy i jméno protikurdějových (antiscorbulica) obdržely, jako: ře- 

 řicha, křen, šfovík, Ižičník, kyselé zelí a těm podobné. Co nápoj můžeme schváliti dobré 

 vyleželé pivo, sladový nápoj a chlebový se šfavou citrónovou, mléko, podmáslí, kyselé 

 mléko, syrovátku. Z vlastně léčebných prostředků, které však bez pořádné správy ži- 

 vota nepomáhají, schvalovaly se: kvasnice, kyseliny, china, kořenné, hořké a tonické 

 prostředky, jakož i aelhericko-olejové. Proti kurdějní dutině ústní se potřebují: \y- 

 plakováni úst octem neb šfavou citrónovou, lih Ižičníkový neb ledek, dotýkání se dásní 

 kyselinou solnou, kamínkem pekelným, oxymelem aeruginis aneb těm podobnými. 



O běsnosti čili vzteklině (Hundswuth, Hydrophobia) '). 



Běsnost jest choroba původně jen v psím plemenu (pes, vlk, liška) a též dle udání 

 některých u kočky se vyN-ynující, ale nákazou všecky naše domácí zvířata zachvacující, 

 velmi rychlý běh mající a vždy usmrcující, která se převládajícím rušením vědomí a pudu, 

 četnými nervovými zjevy a nedostatkem stalých proměn anatomických co zábyvní one- 

 mocnění sousta\7 nervové vyznačuje, v jejímž běhu druhotně proměna smísilosti krevní 

 se doslaMije. 



Běsnost se vyvinuje v psím plemenu buď samostatně, neb nákazou následkem 

 kousnutí už vzteklého zvířete. O náchylnosti k samostatnému vyvinutí se běsnosti nedá 

 se nic určitého pronésti. Jsou, kteří tvrdí, že jisté druhy psů, ku př. malí angličtí, 

 pinčové, pudlové, špiclové, vlkoviti a tigrovití psi, pak všeobecně takoví, jenž popudli- 

 vější jsouce už od mládí horší a kousavější jsou , pak samcové , převládajíce počtem 

 samice, mladí, rozmazlení, přes příliš krmení, nevalně se pohybující zvláštní náklonnost 

 k >yvinutí běsnosti jeví. 



Co přileíitostné příčiny se uváděly nejenom velké vedro letní, nýbrž i značnější 

 zima, ale nemoc se vyskytuje na jaře i v podzimku, a někdy právě hojněji za stude- 

 nějšího letního počasí, kdežto v horkém začasté úplně chybí; napotom nedostatek dobré 



') Viz Dr. M. F. RoD's Lehrbucli der Path. u. Ther. der uutzbaren Uausthiere. Wieu 1856- 



i 



