— 13 - 



Z nalioře uvcdi-nýi-Ii udajň vysvítií, že poznáni bisnosli se dPje iin z jednotných, 

 za význarné držimýcli přiznakQ, alohrž jen z posloupnosti řad úkazů cliorobních. ("elé 

 to sknpíMii povlovnP so objevujících úkazů poukazuje s velikou ku pravdĚ podobnosti na 

 ziiliyvin' porušeni prodloiiiené michy a mozku, které se nepravidelnými zjevy v oboru 

 poliyblivosli, cilulnosli a činnosti duševní poznali dávají. 



Abychom bĎsnost od druhých chorob, s nimiž by se smásli dala, rosrůsnili, musíme 

 přede vším hledf-ti na nervové úkazy, jako jsou: veliký strach, přeludy smyslů, snadná 

 popndlivost při védomí poměrně nevalně porušeném, na nepravidelnou chuf k jídlu ne- 

 obyčejných a nestravitelných věcí, na později se přidružující zjevy ochrnutí, změnCní 

 hlasu a obtížné polykání. Kousavosl jest jen dotud význačná, dokud poukazuje na zvět- 

 šenou popudlivost zvířete k hněvu, při čemž své přirozené zbraně používá ; cliybíf u dru- 

 hých vzteklých domácích zvířat, které v tomto stavu jinou zbraní: rohama, kopytama 

 a t. d. se ohánějí. 



Choroby, s nimiž bychom běsnost smásti mohli, jsou: padovrnice , která se zá- 

 chvaty spojenými s úplným pozbytím vědomi, sliněnim a pěněníin z huby, úskostným 

 křikem (vytím) jeví; sánH v hrdle, prýmek , při němž všecky úkazy bě.snosti chybí, 

 kromě obtížného polykání a něco větší citlivosti okolí požerákového při tlačein'; záněty 

 ialudku a slřer, které se horečkou, obolenosti zadního života a nedostatkem nervních 

 úkazů od ni různi. Jcšté můžeme s běsnosti másti přítomnost cizích těles c chřtánu 

 a p poíeráku, při čemž vždy silné slinění a slintání se objevuje, cizí tělo bud viditelné 

 neb omakatelné jest, a nepravidelné úkazy zmizí, jak mile překážka se odstraní. ZJecy 

 úkazům běsnosti podobné se naskytují, když v dutinách čelní kosti se pětijamka tase- 

 micovitá (Pentastonmm laenioides) a velmi četné trojčleuné tasemnicc nalézají, které svým' 

 háčky pevně jsou zavěšeny do sliznice tenkého střeva a z mnohotvárného měchořepu, 

 nalézajícího se v potravě masité, se vyvinují. V poslední případnosti podává rozbírání 

 zdechliny nepochybný důkaz o povaze choroby. 



U ostatních domácích zvířat může se běsnost následkem kousnuti vzteklého psa, 

 jak jsme nahoře podotkli, vyvinouti ; úkazy jsou dle druhu zvii^at a jich povahy poněkud 

 rozdílné, u všech ale se objevuji už uvedené nervové příznaky chorobní. 



Koně se po vypuknutí běsnosti stávají nepokojnými, dreptí, častěji sebou trhají, 

 jakoby se něčeho strašili, z ni^palniýoh příčin jsou Iniěvivi a rozdrážděni, panenka 

 v oku jest roztažena, u hřebců a klisen bývá pud pohlavní velmi roznícen, tak že první 

 častěji prut vysouvajíce chraplavě po klisnách řehčí, a druhé s velmi roztaženýma za- 

 dníma nohanui hřimiji a z >Mřšiiých rodidel (oiliodn) hlen iidký vytéká. U dalším po- 

 stupu choroby dostavují se obyčejné otřasy svalu kožního, napotom křeče, veliká citli- 

 vost světla a obtížné polykání. V době zácli\atu lepou a tlukou předmina nohama, 

 kouší \ztekle do bradlí aueb do jiných dřevěných věci, tak že si zuby i zadní čelist 

 vylamují, dech se urychluje, slina i pěna visi z huby, hlas se stává drsným a chrapla- 

 vým. Pozdější záchvaty jsou obyče iiě slabší. pi'esUivky mezi jednotnými záchvaty déle 

 trvají, zvírala slábnou, ke konci se přidává ochrnutí zadku, onemocnělá zvířata obyčejně 

 leží, a nejvíce pátý a šestý den po vypuknuli choroby křečovitě zdcchují. Při rozbíráni 

 zdechlin so totéž nalézá jako u vzteklých psů, jen že není cizích véci v žaludku. — 

 Podobné úkazy jako koně podává vzteklý hovézi dobytek. Veliký nepokoj , lehká 

 popudlivost, trháni neb otřasy, pěaění z huby, mocná rozdrážděnost pohlavního pudu, 



