— i9 — 



vezpod nastouplým hnisáním se zkypřují a kuncčiič slupiiji. Zn ías lí-clito béhů so 

 vyvinuje zvlúšlč u větái rozsálilostí spáleniny a v citlivějších místech neb u něžnějších 

 osob horečka, která až k úplnému odražení všeho snčtivého a k očištění rány dodržuje. 

 Plocha hnisající vyskytuje se nepravidelné nerovná, jelikož tu tlustší, tam zase tenší 

 vrstva škáry kožní zničenu byla. Na místech, kde jen málo kůže se zničilo, popinání 

 novou pokožkou mnohem rychleji před se jde, pročež Je viděti na dnu rány ostrůvky 

 kožní, které se poznenáhlu zvětšují a s okololežícími v jedno splývají, Jakož i s kůží od 

 okraji rány vybíhající, až konečně se celé dno rány šrámem více neb méně patrným pokryje. 

 Tento stupeň se přivodí Jen dotknutím plamene za několik sekund, ncjčastéji však 

 vařící polívkou, mlékem neb vodou, jíž byla část povrchu těla polita, aniž by mnoho do 

 obleku se bylo vsáklo a tudíž jen na krátký čas těla se dotklo. 



Tielí slupek. Úplné srušcni kuše, neb i iúslí pod ní ležících. 



Teplota zde působí v živý organismus , když se jen neprostředečné a přímé ná- 

 sledky považuji, na místech, které nejvíce byly horkem zachváceny, čistě chemicky, jako 

 v mrtvé organické látky, které se rozkládají ano i v pravdě zuhlují, vydávajíce empy- 

 rcumatickou (priboudlou) vůni. 



Stalo-li se to porušení horkem na značné části povrchu těla lidskáho, okamžitě 

 nastává veliké klesáni sil životních, ano i smrt následuje, a to zčásti vlivem na sou- 

 stavu nervovou a s mučivými bolestmi, zčásti náhlým nestejným rozdělením krve a zru- 

 šením zábyvů důležitého ústroje. Smyslové mizejí, bledost pokrývá obličej, žilobití sotva 

 že se cítí, pohybování srdce tuhne a stává se nepravidelným a dech se oblenuje. Za- 

 časlé to trvá několik hodin, nežli slabost nemocného opustí. Prof. Schuh teprva 36 hodin 

 po spálení viděl sinrl nastoupiti, když byly jen několik hodin předcházely zsinalost obli- 

 čeje a ostatní kůže, pozbytí smyslů a chrapot smrtelný s urychleným žilobitím a 

 spěšnějším dýcháním. 



Místní úkazy spálení jsou rozličné a řídí se dle prudkosti účinkování a dle roz- 

 ličnosti nosičů teploty. Dotýkal-li se plamen, budsi hořící dřevo, hořící líh neb terpen- 

 tin ald., neb žcřavý kov několik sekund těla, jakž to bývá při hořícím oděvu, >7skytuje 

 se porušení ve spůsobě černých příškvar co pravé iuhleni. 



V menšíjn stupni účinkováiú, aneb spůsobily-li vařící tekutiny spálení, vyskytuje se 

 všeobecná pokrývka néco ívrdii, necitelná při mírném dotknutí, po nějakém čase vy- 

 chladlá aneb jen sdělením teploty zahřátá, co se týká barvy jen poněkud od přirozené 

 barvy se odchylující, pokožka něco začcrnalá, leckdos odloupena aneb snadně ve větších 

 částech odlupilelná, a škára kožní bledá. Na místech, kde pokožka chybí a vzduch na 

 škáru volně působiti může, povstává druhý neb třetí den itula, zcela vyschlá, velmi 

 pevná kůra, na níž se nejtenši žilky, vyschlou krví naplněné, velmi zřetelně spatřují, 

 jakoby byly uměle vystřikovány. Takové místo vypadá Jako mrtvola, která by se po 

 delší čas na slunci ležeti nechala, aneb Jakoby bylo nedlouho před smrtí prýštidlo 

 (vesicans) účinkovalo. 



Tam, kde pokožka zůstala na škáře ležeti aneb kde obkladky volnému přístupu 

 vzduchu a vyschnutí ziibránily, vyskytuje se škára po sejmutí pokožky bílá a mnohem 

 méně vyschlá. Taktéž se tam žilky nespatřují. Vyschnutí se dostavuje, když vzduch 

 po 24 hodin volně účinkovaly což se však nestává, když při nevalné Uoušrcc příškvary 



3* 



