— 21 — 



silné napnutí zcciujících se krajň stoCcnosti, zkřivcniny a rozličné vady tvúFnosli, zúženi 

 u sroslěiii iirúcliodů, k. př. sroslůiií brady s huiujší kličkovou krajinou, stehna s briciícm, 

 páže se hrudi, prstíi mezy sebou, zúžení neb srosteni průchodu ušnílio, zúžení ústi cihle, 

 požcráku a jícnu atd. 



Člvrtý stupeň spáleni, při čemž ulici v popel se proměňuje, není předmětem chirur- 

 gickéiio hojictví. Shořeni člověka z vnitrní příčiny, jak se o lidech tvrdilo, kteří mnoho 

 kořalky byli požívali, musí se z vědeckých důvodů a z pokusů, které so učinily, k baj- 

 kám připočísti. 



Předpoviit při spálení řídí se, jak se ze svrchu uvedených údajů spatřuje, dílem 

 dle stupně rozšíření, dílem dle stupně spálení. Rozsáhlost přes více než třetinu povrchu 

 těla lidského musí se za ohromnou považovati, a může uvésti náhlou neb brzkou smrt. 

 Co se dotýčc stupně spálení, nechat se začátečníci v léčení střehou kvapného rozsouzení, 

 že nemocný všeho nebezpečenství prázden a že nemoc snadný běh míti bude v oněch 

 případnostech, kde kůže v první době po spálení na pohled sotva změněná se býti zdá, 

 při čemž však předce tvrdší jest než obyčejně , a kdežto pronikavý úpal se teprv za 

 24 — 48 hodin vyvinuje. V první, až k utvoření odmezující čáry (Abgránzungslinie), 

 totiž 3 — 4 dny trvající době, jest se báti nejvíce mladým, oullým, nervosním lidem; 

 v druhé době, totiž v době zánětu a hnisání, která osmý až dvanáctý den dodržuje, 

 nejvíce trpí silní lidé bolestí zánětní a horečkou ; třetí doba, neurčitě trvající silným hni- 

 sáním, obtížným ležením a ztalovatěním krve, nejnebezpečnější jest slabým neb seslárlým 

 lidem. Samo sebou se rozumí, že rozličnost zážehem zachvácených částí a jich zábyvů 

 předpověď rozmanitě mění. "li 



Léčeni, Místní léčení jest předůležité a musí se jím docíliti umírněni bolestí, 

 ochrana míst pokožky zbavených před vzduchem a jinými cizotinami , obmezení zánětu 

 a hnisáni, a urychlené vymetání příškvar i zaceleni rány. 



Hned po spálení nechať spálené místo se poleje studenou vodou nebo se v ni 

 koupá. Je-li objem spáleniny nepatrný, k. př. část prstu, dle starodávné zkušenosti se 

 umírní, když se spálená část po několik sekund u plamene svíčky drží. Bezpochyby 

 je příčinou toho umírnění bolesti předrážděni nervů. '"xi 



Aby se škára kožní neobnažila, nemají se pryskýře první dva dny otvírati, leda 

 by byly tuze napnuty, v kterémžto pádu jen tenounkým vbodením se mají vyprázdniti. 

 Naplní-li se později hnisovou tekutinou, musí se otevříti. Obnažená místa dlužno po- 

 kryti tenounkým, v olivovém neb mandlovém oleji namočeným neb čerstvým máslem po- 

 třeným plátýnkem aneb ceratem spermaceti, načež se náloži studené nábinky. Dobré 

 ochrany proti vzduchu podává hebce seškubaná bavlna neb vata bavlnová, která se na 

 obnažená místa přikládá, při větší rozsáhlosti spálenin plátnem přikrývá a dle potřeby 

 navazadlem upevňuje. V lehkých spáleninách se tvoří v brzku čerstvá kůže anebo mizí 

 povrchní hnisání, a skrze suchou odpadávajíci bavlnu lze viděti zacelenou kůži. Téhož 

 možno začasté dosíci potíráním povrchné hnisajících míst pekelným katntnkem, kterým 

 se tvoři strupy, pod nimiž se rána zaceluje. Účinek však tohoto prostředku není tak 

 skvělý, jak mnozí tvrdí. Brzké zacelení při hnisání škáry, která bud žádnou ztrátu 

 hmoty neutrpěla anebo jen nepatrnou, nemusíme vždy působeni pekelného kamínku při- 

 počísti; docházíme toho také tak spěšnC pouhým čistěním rány. Když nám nelze na 

 spůsob svrchu uvedený hnisáni zabrániti, přikládají se na ránu pouze třepení neb klůcky 



