- 32 - 



mnohem známčjší, jelikož první naučení dával, jak by nově chycené kvíčaly se mely krmiti, 

 a jenž velmi důležitý úsudek od sebe vydal: že čápové lépe chutnají nežli jeřábové. 



Chov všech tčch lahůdek požadoval nejnákladnější sady v letohrádcích bohatců, a 

 jakož teí v Anglicku rozplemeňováaí ryb ohromným spůsobem zdokonaliti hledí, tak 

 se tehdáž listi-ice a plže rozplemeňovaly a všecky jen možné druliy ptáků v nejnádher- 

 nějších ptáčnicích krmily. Celá města v jednotných krajinách žila od připravování jistých 

 omáček, jitrnic a všelijakého pečiva, jakož i za našich časů jednotná města si vydobyla 

 robením rozhlášených pamlsků čestného a pověstného jména. 



Když také musíme uznati, že naši labužníci ve svých požadavkách a vykonávání 

 důležitých svých povinnosti za římskými pozadu nezůstávají: předce nejsou tak zvrhlí, 

 že by pemzy užívali, aby mohli nemírně chlastati, aneb že by upotřebením davidel před 

 jídlem neb po jídle k dalšímu jedeni se uspůsobovali. Takové dáveni tak málo se po- 

 kládalo za neslušné, že mužové jako Cicero a Julius Caesar o sobě vypravuji, že brali 

 pro dávení, jako o věci, která muži od stavu přísluší. 



Za času letního se takoví lidé odebírali do lázní, aby posílili skleslé zažíváni. Zde 

 měli boháči své letohrádky, a jako ted vídáme vznešený svět do Karlových varů neb do 

 Baden-Baden v Němcích se hrnouti; tak táhli bohatí Římané s celou rodinou a tlupou 

 otroků do Bajae, kde v největším poklidu a v nejpřísnější správě života čas trávili. Po- 

 psání takových velikolepých tažení, jež se královským podobala, podali nám Seneca a 

 Ammianus Marcellinus. 



Poslední vypravuje, že při lakových cestách do letohrádků, právě jako jezdci a 

 pěšáci, těžko- a lehkooděnci, předvoj a zadvoj byváji od vůdců komandováni, tak též 

 celý zástup čeledi od čelednícli úředníků, nesoucích berly na znamení své moci, bývá 

 veden. Zavazadla a šatstvo předchází, bezprostředně následuje tlupa kuchařů a nižších 

 sloužících potřebovaných ve službě kuchyně neb tabule. Trest se skládá z pestrého hejna 

 otroků, k nimž náhodně se přidávají zahálčivi a neodvislí plcbejové. Zadvoj uzavírá 

 oblíbená tlupa kleštěnců, od nejstarších k nejmladším sestupujicich. 



Vznešená rodina dostala se teprv do Bajae, když protrávila nějaký čas v letohrád- 

 cích spřátelených Římanů. Dle popisu Seneky bylo celé město na nízkém přímoři 

 vystavěno. Obyvatelé města Bajae a bohatí Řimané je nejnádhernějšími paláci ozdo- 

 bili, které se pronajímaly nemajícím svých vlastních letohrádků, a Seneca sám obýval 

 v domě, majicim ve svých dolejších místnostech úplné lázně, zaopatřené vším římským 

 pohodlím a přepychem. 



Z Říma a z Neapole sebraná spousta bohatých prostopášníků tvořila jádro společ- 

 nosti a udávala pravidla společenské zábavě. Už časně zrána nastalo náramné hemžení, 

 což snadno pochopíme, povážíce s jakým množstvím otroků a otrokyň lázeňští hosté přitáhli. 



Po obědě začala jako v našich lázních hra v kostky, při čemž s louž náruživostí 

 jako za naších dnů, jen že o větší sumy, se hrálo, lak že Augustus Tiberiovi psal, že 

 jen pro zábavu a velmi nízko hráli, že se málo prohrálo, a co on vlastně svou milostivou 

 hrou každému ze svých spoluhráčů daroval, že obnáší asi 6000 zl. na siř. Jiní zase 

 konali projíždky na bohatě ozdobených člunech na Lukrinském jezeru, a navracovali se 

 pozdě v noci s hudbou a zpěvem při svitu pochodní do Bajae. 



Staří lékařové znali vehký počet zřídel minerálních, jakož i jich účinek jim nejvíce 

 nebyl neznámý, ale odporoučeli je více na zdař Bůh a na základě skrovných léčitelských zku- 

 šeností, nežli dle zásad, které by na jich lučebných vlastnostech spočívaly. Už Celsus 

 znal parní a bahenní lázně a schvaloval přirozené lázně plynné Bajské v obrnách, studené 

 mořské lázně při hlavy bolení nervovém, v nádše (natce) a otocich žláz. Caelius Au- 

 relianus počítá k italským zřídlům minerálním Albulské a Cotilské, Pantherské, Vesuvské, 

 Senanské, Caditánské, Nepesinské, Augurské a lázně na ostrově Aenarii (Ischia). Schvaluje 

 též plování v moři a lázně kropivé ochromeným a trpícím na choroby měchýře močo- 

 vého, zřídla solná nemocným na kámen, solnaté lázně Albulské, studené a teplé lázné 

 mořské v pakostnici. 



Sestavil: Dr. Josef Podlipský. 



Tiskem Anionina Renna v FraiCf 185B. 



