— 36 — 



binka (důlek, Delle) uprostřed tvoří; na puchýři se ještě ze začátku důlek objevuje, 

 v brzku však mizí povýšením pokožky, načež puchýř polokulatou postavu na se bére. 

 Uvnitř puchýřku se vyskytují malé přihrádky, čímž se stává, že nabodneme-li puchýřek, 

 obsažená tekutina najednou .nevyteče, nýbrž aby úplně vytekla, je potřebí vřezů na 

 rozličných místech. 



O tvořeni neštovičného puchýřku a puchýře panují rozmanité náhledy. 



Důlek na puchýřku dle mínění mnohých povstává tím, že východy žláz tukových a 

 míšků vlasových neb chlupových pozdvižení pokožky exsudatem zabraňují a tak pokožku 

 ke škáře takměř přitahují. Jiní zase nalezli bělavou a dosti hutnou látku (exsudat dle 

 Rayera, aneb dolejší vrstvy provlhlé pokožky dle Simona) mezi škárou a pokožkou, která 

 látka s pokožkou v důlku srostnouc pokožku ke škáře oteklými bradavkami poseté při- 

 pevnila. Když puchýř hnisem více nabubří, srostení pokožky se škarou, z něhož se 

 důlek utvořil, se ruší a sice roztrhnutím misku vlasového neb chlupového a východu 

 žlázy tukové, jakož zmizením zbytků pokožky aneb vssáním exsudatu. Přihrádky v pu- 

 chýřku, jichž stěny v puchýři následkem hnisání se protrhají a mizí, tvoří se dle mínění 

 některých ze zkypřelé, provlhlé a rozstupující se hlubší vrstvy pokožky (bílá látka), dle 

 náhledů zase jiných hromádkou žlázek tukových aneb rozličnými laločky takové žlázky. 

 Jsou obyčejně nestejné velikosti a nepravidelně postaveny. Někdy však bývají dosti 

 pravidelně sestaveny, jelikož se bílá látka dle Simona v spůsobě malých přepážek se 

 středu puchýřku k obvodu prostírá, tak že 6 — 8 přihrádek téměř jednostejného objemu 

 utvoří. V středu takových puchýřku, v nichž se tyto pravidelné přihrádky utvořily, bývá 

 někdy míšek vlasový neb chlupový. Strup nešfoeični sestává z vyschlého exsuddtu a 

 vniká až do škáry, a sice v směru misku chlupového neb průchodu žlázového. Tmavé, 

 někdy prohloubené tečky na blhné nešlovičné jsou zacpané vyústění míšků chlupových 

 neb žláz tukových; z nich vyrůstají později začasté bělounké tenké chloupky. 



Rozdělení neštovic : 

 j a) Neštovice různé (V. discreta), když každý puchýř od příležíciho se dělí mezi- 

 ležící normální kůží. 



b) Neštovice stýkavé (V. cohaerentes), když kraje neštovičních puchýřů se stýkají. 



o) Neštovice slité (V. aggregalae s. confluentes), když úplně se slívají. 



d) Neštovice bradavcovité (v. verrucosae, Stein- Warzen- u. Hornpocken), když 

 neštovice pro srážející se vycezeninu jen tvrdé hrbole neb nádorce tvoří, a když se 

 z nich puchýřky a puchýře nevyvinuji, nýbrž takto po nějakém čase zacházejí. 



e) Neštovice vodnaté (V. crystallinae, lymphaticae, serosae, Wasserpocken), v nichž 

 není hustého hnisu, ale řídká vodnatá tekutina. 



f) Neštovice krvavé, krvi podešlé (V. cruentae, Schwarze Pocken), krví neb krvo- 

 točnou vycezeninou naplněné. 



g) Neštovice prázdné (V. siliquosae v. emphysematicae, Windpocken), v nichž te- 

 kutina brzo zmizí, že jen prázdná obálka zbývá, aneb v nichž se plyny vyvinují ze sněli 

 kožné pocházející; konečně 



h) N. snětivé (v. gangraenosae), nacházející se na snětivé kůži. 

 Běh této choroby jest následující: Asi 4 až 8 ano i 14 dní po stalé se nákaze, 

 která doba se dobou vylihnvti (stadium incubationis) nazývá, co předchůdcové (stadium 



