— 39 — 



Vyvinutí l(Jlo nsutiny jest podubnú jako u pravú ncšlovico, jen že lioručka, zvláště 

 za duhy litiisání, jest mnuliem mírnější a méně pravidelná ; kfižo josl méně ztipáloná a 

 utekla; vypuknutí osutiny jest zaěaslé s červení (erylliema) spujeao a za dun ukuiK^ono, 

 a děje se na celém těle léměi° v stejutiu dobu; plámky jsuu plušší a bez tmavého ne- 

 míjejícího lliěku uprosti-ed; puchýi'ky se velmi rychle z pupiuků utvořuji, nemajíce pii 

 tum pravidelný tvar a velikost pravých neštovic; mnohé z nich se ani neproměňují 

 v puchýř Imis obsahující, protože dolia vysychání se éasuě dostavuje; strup jest tenší, 

 nažloutle hnědý a lupenaly, bliziia, která později nabývá barvy plefuvé, budlo docela 

 chybí aneb jest úplně plochá, zřídka prohloubená a vždy bez černého tečkování. Choroba 

 trvá váeho všudy sotva 14 dní. 



1). Neštovice jalové (větrné, drobnice, varicellae, Wasscr-, Spitz-, Wind-, Schafblaltern) 



se r&zní od pravých rozličným tvarem, nedostatkem důlku a přihrádkové složitosti, JaMž 

 i nepatrným hnisáním, a jsou: 



a) drobnice špičaté (var. acuminatae s. coniformes), 



b) dr. kulaté (var. globulosae s. ovales), 



c) dr. čočkocilé (var. lenliculares) a 



d) dr. hnitavé (var. pustulosae). 



Horečka v těchto neštovicích jest velmi mírná aneb chybí úplně, spojena jsouc 

 s nepatrným katarrhem sliznice, dychadel a ústroji zažívacího; vypuknutí osutiny jest ne- 

 pravidelné, dějíc se často ústrkem, bez pálení a svěděni, kůže není odulá, plámky jsou 

 plošší, ne tak ostře ohraničeny a bez makavé tvrdosti uprostřed ; proměňují se už druhý 

 den v puchýi'ky neb v puchýře boz přihrádkového složení, splasknou byvše nabodeny; 

 někdy se též ani nenaplní (drobnice větrné); usychání v tenký, lupenatý aneb šupinatý 

 sirup jest velmi rychlé, lak že celá choroba jest za 8 dní ukončena. Jen po rozeškra- 

 banýcb a hnisavých neštovicích pozi5slávají blizny Ofubky). 



Spála, osypky a neštovice mají tyto společné známky: 



a) že povstávají obyčejně z epidemických příčin ; 



b) že člověka obyčejné jen jednou zachvacují, a to nejvíce v dětském věkii, pro- 

 čež se též nazývají dětské choroby ; 



c) ie jsou vždy spojeny s horečkou, která se dostavuje už před vypuknutím osu- 

 tiny a obyčejně po vypuknutí obleví; 



d) že osutina, určitý tvar mající, v určitém počtu dní a v určitém pořádku se 

 vyvinuje — běh typický; 



e) že se ukončuje zvláštním spňsobcm slupování neb tvoření sirupu; 



() že pri každé osulinó bývá zvláštní utrpení sliznice, a to hořejšího dílu sliznice, 

 dychadel a ústrojí zažívacího; 



g) že slezina nejvíce bývá oduřelá; 



h) že úkazy tyfovité, lak nazvané nervové neb mozkové, se k horečce přidávají, 

 zvláště před vypuknutím osutiny, což začaslé k omylům příčinu zavdává; při tom však 

 v mozku aneb jeho blánách se známky přilišnosti krevni neb zánětu nenalézají; a konečně 



i) ie léčení při všech jest jednostejné, symplomaticko-diactetické. 



Že osutinám epidemickým Jednostejná kalokretnost za základ slouží, už jsme uvedli. 

 Nyní Ještě popíšeme mrtvolu, Jaká se nám jeví po každé epidemické osutině. 



