— 7 — 



sehnaná kyselina sirková, a sice 6 liber na 112 lilicr oleje palmového, vše se dobře 

 |)runiíciiii a pak hiirkiiii jiarou až na 140 stupíiii K. zaiii-eje; liin ta směs patrně zčerná. 



Působením pi-idané kyseliny sirkové se mastnota brzy rozloží; na to se vede do 

 velikýfli nádob, v kterých se pomoci páry několikrát propírá, až se z ní viecka sirková 

 kyselina vyloučí. Ted se převádí do iiiěděiiých nádob přehánécich ; v léch se přehání 

 na ohni otevřeném, an se zároveň proud horké páry do tekuté mastnoty poušti, čímž 

 se přehánění velmi usnadní. Z nádob přeháněcích vychází pak směs par mastných a 

 vodních ; ta prochází, aby se ochladila, mnoho kolmých rour, jejichž teplota však předce 

 ještě 80 stupňů K. obnáší; při lakové teplotě se srážejí páry mastné, pára vodní však 

 ještě ne; ze sražených par mastných povstane čistá tekutina, která zpodem z rour vytéká 

 a v nádobách podstavených rychle v pevnou bílou hmotu ztuhne ; pára vodní jde pak 

 ještě do jiných rour chladěcích, kde se studenou vodou srazí; jestli v ní ještě trochu 

 inaslnoty ostalo, ta se sebere a k mastnotě dříve vyloučené přidá. 



Masltiola takto dobytá sestává z kyseliny palmitinové a olejové; někdy se z ní již 

 beze všeho dalšího připravování svíčky lejí, kterým v Anglicku „composile candles^'' 

 říkají. Svíčky takové nejsou ovšem tak tvrdé a pěkné jako stearinové, ale rozdíl není 

 tak veliký ; jsou mnohem bělejší a tužší nežli lojové, beze všeho zápachu, nedělají mastné 

 skvrny a knot jejich se nennisí utírat. 



Má-li se však čistá kyseUna pahnilinová obdržet, musí se ta mastná směs nejprv 

 za studena a pak za tepla v lisu vytlačit, čímž se kyselina olejová odloučí a pak na 

 dělání mýdla spotřebuje. 



Vyčištěná kyselina pahnilinová se pak bud sama o sobě, aneb s jinou lacinější látkou 

 (obyčejně se stearincm z oleje kokosuvélio) snnchána podobným spúsobem jako kyselina 

 stearinová na svíčky zdělává. Svíčky tyto jsou vždycky drobet přižioutlé a méně tvrdé, než 

 kdyby se byla kyselina alkalieiiii (zmýdelněním) vylučovala. Za to má však tento spůsob tu 

 výhodu, že při něm lze i spalné a nečisté mastnoty k dobývání pevných kyselin užili. 



V Londýně je veliká dílna, která tímto spúsobem svíčky z oleje palmového i jiných 

 laciných mastnot vyrábí. Každý týden se tam spotřebuje 2600 centů oleje palmového 

 a mimo to ještě nmoho jiných lacinějších mastnot. V té dílně se nachází 50 hydraulických 

 lisů! Všude, kde jen možno, potiebuji se stroje, aby se rukou lidských uspořilo; i do 

 forem svíčkových se kyselina palminitová strojem nalévá. Je to největší dílna toho druhu 

 na celé zemi. Společnost, které pali-í, má ještě 4 jiné rozličné dílny, které se vzájemné 

 podporují, a mimo to rozsáhlé lesy kokosových palem na ostrově Ceyionu. Ve všech 

 pěti dílnách pracuje, ač se skoro všecko strojenu vykonává, přece pres 800 lidí. V celém 

 tomto podniknutí vězí asi 5 milionů zlatých kapitálu , a každý rok se rozdělí mezi 

 akcionáře as půl milionu zlatých co čistý výnos. 



5. Svíčky parafinové. 



Parafin byl vynalezen od Reichenbacha, který ho nejdříve z dehtu kamenouhelného 

 dobyl. Je to látka napolo průzračná, bez barvy a zápachu, a podobá se poněkud vorvani 

 s troškem vody smíšenému. Při 36 stupních R. se rozhřívá, hoří plamenem jasným, málo 

 čadícím; v lihu se jen ztěžka rozpouští, v tresti a silicích lehčeji. Ani chlorem, ani 

 alkaliemi, ani kyselinami se neporušuje, ano muže se bez rozložení se sehnanou kyselinou 



