— 8 — 



sirkřlvoV píehánět. Právř z té příčiny, že se tak snadno neporušuje a jen velmi ztřžka 

 s jinými látkami spojuje, nazývá se parafin (paním allínis). 



V jedné lučební dílně nedaleko města Bonnu (Wiesmann & Comp.) dobývá se 

 parafin z hm^dého uhlí spiísobem následujícím. 



Hnědé uhlí se roztluče na malé kousky a vysouší se pak na zvláštních kamnech. 

 Tato kamna jsou 200 střevíců dlouhá a 20 střevíců široká; v tom prostoru se křižuje 

 několik as 2 střevíce vysokých příček tím spúsobem, že je jedna od druhé 4 střevíce 

 vzdálena ; nad těmi příčkami je klenutí. Kamna se vyhřívají těmi zbytky, které v retortách 

 (viz níže) po hnědém uhlí ostanou, a uhlí nahoře na klenutí rozložené se takto 

 laciným spňsobem vysouší. 



Wilí vysušené se dává do retort, z nichž každá je 8 střevíců dlouhá a 2 střevíce 

 široká ; s každou je spojena roura odváděči (as \ 2 palců široká), kterou pak výpar 

 povstalý odchází. Takových retort leží 16 v jedněch kamnech, vždycky dvě pohromadě. 

 Páry ze všech 16 retort se táhnou do roury železné, 80 střevíců dlouhé a 2 střence 

 široké, která se z věnčí neustále studenou vodou ochlazuje; tím se páry z části v dehet 

 srážejí; páry nesražené přecházejí pak dále do válců železných, koky (Kokeš) naplněných, 

 které jim poslední část dehtovou odejmou. Páry všeho dehtu zbavené pouštějí se konečně 

 do komína (as 40 střevíců vysokého), jehož otvor se zvláštním regulátorem řídí. 

 ^.j ,,,,^eAe/ z par uhelných sražený stéká do veliké nádržky, jejichž stálá teplota 24° R. 

 obnášeti musí. Zde se z něho vyloučí všecka voda čpavková v něm obsažená. 



Co v retortách po vypálení zbude, spotřebuje se čálečně ještě za horka k vyhřívání 

 kamen, na kterých se uhlí s počátku vysouší; co se takto nespotřebuje, smíchá se 

 s vodou čpavkovou (z dehtu vyloučenou), a poskytuje pak dobré hnojidlo. 



Dehet vody čpavkové zbavený má však ještě jiné látky nečisté, které z něho 

 dlužno odstranit. Proto se převádí pumpou do strojů čistěcích ; stroje tyto jsou ležící 

 nádoby železné, v kterých se míchadla silou páry pohybují. Dehet, se 4 procenty 

 rozpuštěné skalice zelené smíchán, promichuje se v těchto nádobách při 24" R. tepla 

 as 74 hodiny, čímž se z něho všechen vodikosirník ammonatý vyloučí. 



Teď se dehet s horkou parou destiluje ; destiláty povstalé se srážejí v kruhové 

 rouře olověné, a jsou dle své váhy potažné trojího druhu: 



1) látka, jejíž váha potažná jen 0-700 až 0-865 obnáší; 



2) olej, jehož váha potažná již mezí 0-865 a 0-900 leží, a 



3) parafin, látka nejtěžší, majíc váhu potažnou 0-900 až 0-930. 



Každý z těchto tří rozličných destilátů se pak při 48° R. se sehnanou kyselinou 

 sirkovou, kyselinou solnou a kyselým chrómanem draselnatým (saures chromsaures KaU) 

 asi půl hodiny promichuje ; k prvnímu (nejlehčímu) destilátu se přidají 4 procenty kyseliny 

 sirkové, 1 procent kyseliny solné a '/• procentu kyselého chrómanu draselnatého; k dru- 

 hému (prostřednímu) destilátu 6 procentů kyseliny sirkové, 1 '/s procentu kyseliny solné 

 a Vi procentu kyselého chrómanu draselnatého ; k Iřetťinu (nejtěžšínm) destilátu konečně 

 8 procentů kyseliny sirkové, 2 procenty kyseliny solné a 1 procent chrómanu draselnatého. 



Každý s těmito přidanými látkami dobře promíchaný destilát ostane asi 3 hodiny 

 stát; co se z něho na dně usadí, to se odloučí. Nyní se vmíchají do prvního destilátu 

 2, do druhého 3 a do třetího 4 procenty žíraveho luhu (50" dle Beaumé silného), načež 

 se opět každý destilát sám pro sebe s horkou parou destiluje. 



