— 16 — 



DROBNOSTI. 



Řezání sirek : 



Na řezání sirek se potřebuje s dobrým prospěchem deska ocelová, v které se as 

 400 malých kulatých dirck těsné vedle sebe nachází. Proti této desce se kus dřeva 

 dle délky vhiken silným lisem llači, a poněvadž mají dirky na této straně kraje ostré, 

 rozdělí se len kus dřeva v samé kulaté hfdky, které na druhé straně z direk desky 

 vycházejí. Nejlépe jest , když se dřevo as 3 střevíce dlouhé a 1 palec v průměru 

 Husté nejdříve jen na 4 palce deskou protlačí, a ostatek z druhé strany protáhne. Tři 

 střevíce délky dají 15 sirek, a dle lloušfky se obdrží 400 takových hiílek, tedy z celého 

 kusu 15X400 čili 6000 sirek, které se za 2 minuty deskou utvoří. 



Působeni zinku. 



Zinek se v nejslabších kyselinách rozpouští a tvoří pak soli, které v žaludku asi 

 tak působí, jako rozličné prostředky k dáveni. Proto se nesmí ani ocet ani žádná 

 šťáva ovocná da nádoby zinkové dávat. Ani pro ndéko se zinkové nádobí nehodí; 

 ovšem radili mnozí na mléko hrnce zinkové, poněvadž se v nich mléko tak brzy nesrazí 

 jako v hliněných a skleněných ; ale konečně se srazí předce, při tom povstane kyselina 

 mléčná a v té se zinek rozpustí; takové mléko je pak hotovým prostředkem k dáveni. 



Alumin. 



Dobývání alumimi (hliníku) bylo ovšem již po delší čas známé. Hojnou peněžitou 

 pomocí vlády francouzské se však konečné docílilo, že lze alumin v dílnách u velikém 

 množství (a sice laciněji nežli dříve) dobývati, tak že se tento kov nyní již k rozlič- 

 ným technickým oučelfun upotřebili může. Na praporech vojska francouzského bývali 

 orlové z mědi galvanicky pozlacené ; nyní se dělá lato okrasa praporů z čistého aluminu. 

 Pro .svůj pěkný zvuk se potřebuje alumin ve Francouzích na hudební nástroje. Již se 

 však i mnohé obyčejné nádobí fk. p. konvice čajové, nože, vidličky a j.) z aluminu 

 zhotovuje, kteréž má před stříbrným tu přednost, že je o mnoho lehčí; alumin je totiž 

 čtyrykrát lehčí než stříbro. Kilogram aluminu (t. j. 57 našich lotu) stojí nyní 300 

 franků (t. j. 121 '/j rakouských zlatých), kdežto kilogram stříbra jen 225 franků stojí; 

 poněvadž je však alnmin čtyrykrát lehčí než stříbro , tedy se dle objemu V4 kilogramu 

 ahnninu celénm kilogramu slříbra vyrovná; ale '/^ kilogramu aluminu stojí jen 75 franků, 

 a z té příčiny by se mohlo říci, že je alundn (dle objemu) třikrát lacinější než stříbro. 

 Slojí-li k. p. pár stříbrných nožů 15 rakouských zlatých, tedy se dostane pár právě tak 

 velikých (ale čtyrykrát lehčích) nožů aluminových za 5 rakouských zlatých. 



S mnohými kovy dává alumin podivné smíšeniny, Smíšenina z 5 částek stříbra 

 a 100 čáslek aluminu se dá tak dobře zdělávat jako čistý alumin; je ale tvrdší a 

 lépe se leskne. Přidá-li se k aluminu desátý díl zlata, lu ztrácí svou lažnosl. Alumin 

 S Vjo železa se již nedá ani zdělávat; s desátým dílem mědi se stane tak křehký 

 jako sklo a na vzduchu černá. Ještě silněji naíi působí vizmut, jelikož je alumin jen 

 S V, 000 viznuitn smíchán již ouplnč křehký. Alumin tedy vůbec malou přísadou jiných 

 kovů tvrdne, křehne a ztrácí svou tažudst. 



Naproti tomu se stávají mnohé jiné kovy malou přísadou ahnninu v rozličném ohledu 

 užitečnější. Měd snnchaná s Vj^ aluminu nabude barvy zlalé a stane se beze ztráty 

 své tažnosti o mnoho tvrdší; s '/,„ aluminu dává měď smišeninu barvy bledě žluté, 

 která jest velmi tvrdá a předce tažná, a skoro jako ocel leštili se dá. — Stříbro se 

 stane dvacátým ddem aluminu tak tvrdé, jako desátým dílem mědi; kde je tedy tvrdšího 

 stříbra potřebí a přísada mědi nemilá, lu by se mohlo smíchat velmi prospěšně s aluminem. 



Scslavil: Prof. Josef Balda. 



Tiskem Autonina Renna v Praze. 1S59. 



