— 18 — 



u lampiček bez knotu, které roku 1826 Blackadcier v Anglicku vynašel. Nejjednodušší 



lampička toho druhu povstane, když se mělká miska skleněná neb plechová v prosti-edku 



,^, „, prorazí, a do otvoru povstalého krátká a tenounká trubička vsadí, 



jak to lze na obr. 2. vidět; miska ab musí být i s trubičkou jen 



1 ia i f '*''* těžká, aby se na oleji vznášela ; a neuí-li trubička dost ouzká, 



1^— ^.v T' ^-í-^gp|řj "'u^' miska o částečku hloub do oleje padnout, nežli hořejší otvor 



i J^^SJ trubičky c stojí. Pak vystoupí otvorem kapička oleje ven, a ta se 



' "■ ^"^ - -.— ied g^flJQ^ snadno zapálí. Taková lampa bez knotu nemíiže však nikdy 



velké světlo poskytovat, poněvadž nelze širokých trubiček upoli'ebit; z té příčiny se hodí 



jen za lampičku noční. 



Lampy se skutečným knotem mohou však být opět rozličně spořádané ; bud je knot 

 jejich kulatý, neb ploský (tkanicový), aneb docela uvnitř dutý (trubkovitý). 



Knot kulatý (plný) se skládá z několika rovných neb stočených nití bavlněných, 

 z nichž každá (buďsi na kraji nebo v prostředku) částky oleje ku plamenu přivádí. K ho- 

 ření je však zapotřebí vzduchu, a ten má jen k zevnitřním nitím volný přistup ; proto je 

 plamen takového knolu jen na zevnitřním objemu světlý; z prostředních nití knotových 

 vystupují jen horké pái-y olejné, které nemohou pro nedostatek vzduchu shořet a proto 

 zbytečně co kouř odcházejí; tím přijde mnoho oleje nazmar, plamen nepříjemně čadí 

 a není nikdy bílý, nýbrž žlutý neb docela červený. Rozumí se samo sebou, že jsou ve- 

 škeré tyto nehody tím větší, čím tlustší knot jest. Z té příčiny se při žádné dobré lampě 

 plných kulatých knotů neužívá; jen u malých lampiček kuchyňských jsou pro svou jedno- 

 duchost ještě v obyčeji, ač by se daly prospěšně ploskými knoty nahradit. 



Knoty ploské mají podobu tenké a mírně široké tkanice ; nejdříve jich použil Léger 

 v Paříži roku 1783. Objem takového knotu je v poměru k průřezu mnohem větší, nežli 

 u plného knotu kulatého, a z toho následuje, že může vzduch volněji ke všem částkám 

 knotu přistoupit ; tím olej lépe hoří a jen málo kouře působí. Při vší své dobrotě mají 

 však ploské knoty ještě mnohé nemilé stránky; ouzký a široký plamen jejich lehce pla- 

 ne, a pak jde světlo jeho zvlášt jen na dvě strany (dle šířky knotu), což bývá někdy 

 velmi nepříhodné ; čím širší takový ploský knot jest, tím patrněji se tyto nemilé vlastno- 

 sti jeho vyskytují; proto se nehodí knoty tyto nikterak do velkých lamp, ale pro lampy 

 menší jsou velmi dobré. 



Když se knot ploský tak zahne, aby průřez jeho místo rovné čáry čtvrtinu neb 

 i polovici kruhu tvořil, tu se spíš pro větší lampu hodí, poněvadž se plamen více srazí, 

 tahem vzduchu tak neplane a na vše strany skoro stejné světlo vysílá ; ovšem je pro ta- 

 kový knot obloukovitý zvláštního ziízení lampy potřebí. Ještě větších výhod poskytuje 

 však knot následující. 



Knot kulatý dutý má podobu utkané trubky; vynalezl jej Francouz Argand r. 1786, 

 proto slově také knotem argandským. U tohoto knotu má vzduch nejen na zevnitřním ob- 

 jemu přístup, nýbrž může i vnitřní dutinou k plamenu táhnout, a proto šlovou také lam- 

 py s knotem argandským jinak i lampy o dvojím vzduchu (niit doppeltem Luftzug). 

 Vnitřní dutinou se vzduch mocí k plamenu hrne, tím se palivo dokonaleji stravuje, ne- 

 kouří a poskytuje více světla, které na vše strany stejně působí. Ovšem se musí k tomu 

 hledět, aby přicházelo dutinou právě tolik vzduchu k plamenu, mnoho-li ho k dokona- 

 lému shoření oleje potřebí jest. , Je-li vnitřní dutina jen ouzká, tu obdrží plamen méně 



.1 J.: i.'ii«l ,íll/u«-Jti>J>J Ufj. . ...ati.i ' • j. ■■■-'.■. - 



