— 28 — « 



sahá, sem lam provrtána, aby tekutina ke knotu vnikati a jím vzhůru vystupovati mohla. 

 Má-li se lampa rozsvítit, musí se nejtUív hořejší kuHčka e lampičkou hliovou zahřát; tím 

 se promění část h'hu světelného v knotu obsaženého v páru, pára povstalá vyrazí dírka- 

 mi i i ven a zapálí se. Ted hoří lampa již sama sebou; neb plamenem lampy se dutá 

 kulička e tak zahřívá, že se horkem jejím potřebné množství páry z knotu vyvinuje. 

 Světlo této lampy je velmi krásné, a plamen její může mít formu jakoukoliv, poněvadž 

 se dirky i i rozličným spůsobem uspořádati dají. Při hoření nelze však lampu pře- 

 nášet, poněvadž snadno shasne. Tento krásný vynález se posavad málo rozšířil, a to z té 

 příčiny, že je líh světelný trochu drahý, a pro snadné zapálení u nepozorných lidí 



také nebezpečný. 



Zkoušelo se, zdali by se nedaly lampy olejové také tak zřídit, aby nepřicházel 



k plamenu nerozložený olej, nýbrž již hotový plyn ; posavad se to^však nepovedlo. 



Porovnání outrat pH rozličném spúsobu svítění. 

 Počítáme-li libru řepkového oleje za 31 krejcarů rak. čísla, libru lojových svíček 

 za 44 krejcarů r. č., libru voskovic za 1 zl. 57 krejc, libru pěkných svíček stearinových 

 za 96 krejcarů, libru líhu světelného za 62 krejcarů, a 1000 anglických kostkových stře- 

 víců plynu kamenouhelného za 5 zl. rak. čísla, — tu se k sobě budou mít ceny roz- 

 ličných spůsobů svítění při stejném mnoístvi světla tak jako následující počty: 



Lojovice (šesterky) 3509 



Voskovice (šesterky) 7888 



Stearin (pětky) 6200 



Lampička kuchyňská 3740 



Lampa astrální 2679 



Lampa bez stínu 2061 



Lampa s nádržkou láhvičitou . . . 1485 



Lampa hydrostatická 1293 



Lampa Carcelova 1306 



Lampa parní (LiidersdorlTova) . . . 4621 



Plyn kamenouhelný : 1700 



Tmely. 



Klíh, škrob, klovatina a p. mají tu vlastnost, že ^'yschnutím ztvrdnou, ale navlhče- 

 ním opět změknou; proto se mohou jen k spojení takových věcí upotřebit, které vždy 

 jen v suchu ostanou. Mají-li však předměty slepené i ve vlhku pohromadě držet, tu se 

 spojují tmelem (Kitt); každý tmel se totiž ztvrdnutím poněkud lučebně promění, načež 

 mu tak snadno nelze změknouti. 



Z nesmírného množství tmelů jsou nejprospěšnější: 



1. Pálená sádra, k tmeleni kamenů; přidá-li se k ní trochu železných pilin, tu je 

 tmel tento zvláště tvrdý, jen že není pak bílý, nýbrž řezem železným sežloutlý. 



2. Cement, zvlášf anglický Portland-cement, též k tmelení kamenů ; tmel tento je 

 velmi tvrdý a vzdoruje vlhku ouplně. Na plocháh hladkých tuze nedrží, na drsnatých 

 však výborně. 



