- 39 - 



Roku 1827 t4. lediiaj vraiil blesk do lyce iiroiiiittivodu ii svélliirny v Janové, a 

 rozbil lyč i svodidlu; při vyii'li'(iviiiií se sliledalu, že byl zpodní konec svodidla veden 

 do ouzké studnč, která v suciió skále (na niž pravé světlárna stálaj vytesána byla. 



Mttúii inaji za tu , že se nemá klasí svodidlo iin sli°ešc pouze na dřevo neb na 

 cihly, nýbrž žu se má dál pud né lálka laková, klerá není vudiěeni elektřiny, k. pr. 

 sklo, gniuia a j., — a to proto, aby prý blesk se svodidla k jiným předniétiiin tak snadno 

 přokiirili iieniulil. To je \šak přílišná prozřetelnost! Je-li svodidlo došli Husté a 

 zpodní konec jeho v iieobniezené vodě aneb hluboko v dobrém uhlí, není se odchý- 

 lení blesku co báli. 



Naproti lomu se musí pozor dáli, aby ,i ^j,^ 



1. svodidlo nejkratší cestou od tyče k zemi se vedlo, a zvlášf aby nikde žádný 

 ostrý záhyb nemělo ; pi-echod ze střechy na kolmou zed se musí stát Jen záhybem kru- 

 hovitým a nikdy úhlem ostrým; neb na ostrém záhybu svodidla se může stáli, že blesk 

 na samém ostii ze svodidla vyrazí a jinými blízkými předměty cestu k zemi hledá, 

 lloku 185'2 uhodil hrom (">• prosince) do věže v miste Auray; véž byla hromosvodem 

 upatřena, ale svodidlo bylo ostrým úhlem se střechy k zemí zahnuto ; proto se také 

 stalo, že brom tyč srazil a svodidlo zrovna na lom ostrém záhybu přerazil. 



2. Je-li diim rozsáhlý a má nu střeše několik tyčí, může se také stáli, že blesk 

 do dvou neb tří tyči najednou vrazí; pro takový proud Je pak jedno obyčejné svo- 

 didlo slabé, a z té příčiny by bylo rádno, aby měla každá tyč své zvláštní svodidlo ; 

 pak se není i nejsilnějšího blesku co báti. Ale í v tomto případu bude prospěšno, když 

 se veškeré tyče na střeše kovovými pruty mezi sebou spoji. 



3. Je-li střecha plechová, aneb jsou-li na blízku jiné veliké hmoty kovové, dlužno 

 je se svodidlem dobře sloučit; neb se míiže snadno státi, že blesk, maje na blízku veliký 

 kus kovu, svodidlo opustí a na len kov se vrhne. A to je i tenkráte možno, kdyby 

 ten hmotný kov třeba idi od svodidla odloučen byl, neb silný blesk zed snadno prorazí. 

 Roku 1828 uhodil hrom (31. žervence) do trestnice v Charicslownu ; trestnice měla 

 tři dobré hromosvody, a přece se stalo, že se tou ranou 300 Iřeslnikíí slabě omráčilo. 

 Při vyšetřování se shledalo, že bylo v trestnici asi 2000 centů železa, že tedy blesk 

 svodidlo opustil a na větši kus kovu se vrhl. 



Konečně nám zbývá ještě otázka, Jak velký kus střechy se může jednim hromo- 

 svodem, 1. J. jednou tyčí před bleskem zachránit? 



Leroy. který se již v předešlém století podobným skoumáním zabýval, přišel roku 

 1788 k tomu výsledku, že prý může tyč 12 až 15 střevíců vysoká kolem sebe všecko 

 před bleskem zachránit , co není od ní přes 50 střevíců vzdáleno. Tím spůsobcm by 

 šla chránící sila tyče na vše strany skoro člyrykrát lak daleko, jako její výška. 



Ale již roku 1823 vyřkla Pařížská akademie věd, byvší k tomu od ministra války 

 vybídnula, že může tyč hromosvodu kolem sebe jen takový kruh před bleskem uchránit, 

 Jehož poloměr pouze dvakrát tak dlouhý jest co výška tyče. Od té doby se vůbec 

 hromosvody dle tohoto výroku rozměřují. Má-li být ledy dům 60 střevíců dlouhý hro- 

 mosvody opatřen, a vezmou-Ii se k lomu tyče 9 slře%icii dlouhé, bude 2 tyči dost; 

 neb každá tyč chrání dle délky 36 střevíců (18 střevíců v levo a opět tolik v právo), 

 a dvě dohromady by mohly vlastně střechu 72 střevíců dlouhou uchránil. Obnáší-li 



