- 40 — 



střecha dle délky jen 60 střevíců, postaví se jedna tyč k levé straně as 15 střevíců od 

 kraje, a druhá k pravé straně zase as 15 střevíců od kraje. Není-li šířka domu přes 

 36 střevíců, tedy ty dvě tyče (po 9 střevících) celý dům uchrání; jsou-li však některá 

 místa v šířce víc než 18 střevíců od nejbližší tyče vzdálena, musí mít svou zvláštní tyč. 



Kdyby byl dům 60 střevíců dlouhý a tyče jen 6 střevíců vysoké, tu by naň musely 

 být 3 tyče, poněvadž každá 6střevícová tyč jen 24 střevíců střechy (12 po každé straně) 

 před bleskem uchrání. S každé strany by se postavila jedna tyč 10 střevíců od kraje, 

 a mezi ně právě do prostředka tyč třetí. Šířka domu by nesměla obnášet přes 24 střevíců, 

 jinak by muselo mít každé přes 12 střevíců od nejbližší tyče vzdálené místo svou vlastm' tyč. 



Z toho vysvítá, oč jsou vysoké tyče prospěšnější nežli nízké. 



Nyní několik příkladů ze zkušenosti , zdali dobrý hromosvod skutečně stavení 

 před bleskem uchrání? 



V Konitánsku stál na kopci kostelík, patřící k zámku hraběte Orsíni. Do toho 

 kostela hrom tak často tloukl, že se lam konečně po celé léto ani mše svalá nečítala. 

 Roku 1730 jej hrom celý rozbil. Když byl znova pevně vystavěn, vrazil do něho blesk 

 každý rok několikrát, ano někdy třeba pětkrát zajeden den. Roku 1778 byl již zase silné 

 porouchán a musel se opět přestavět; tenkrát se naň dal ale dobrý hromosvod, a ejhle, v ná- 

 sledujících 5 létech do něho hrom jen jednou udeřil a sjel beze škody po svodidle do země. 



Roku 1750 uhodil hrom do jedné věže v Novém Yorku a sjel po drátě, který 

 kolečka hodin s kladivem zvonovým spojoval ; pokud jel po drátě, neudělal na zdi žádné 

 škody, ač se musel úzkými otvory provlékat; teprv na zpodním konci drát roztopil a 

 vrhl se na stěžeje blízkých dveří, které na dobro rozbil. Při správě hodin se dal místo 

 toho drátu měděný řetízek; ale roku 1763 uhodil hrom opět do té věže, sjel po mě- 

 děném řetízku, roztopil jej na zpodm'm konci a rozbil opět ty vedlejší dvéře. Roku 1765 

 uhodil hrom zase do té věže; ale tenkráte byla špička věže dobrým svodidlem s vlhkou 

 zemí spojena, blesk sjel po svodidle a nechal drát i dvéře na pokoji. 



Do kostela Charlestownského uhodil hrom skoro každý druhý rok: od té doby 

 však, co má hromosvod, neví se o žádném udeřeni. 



Zvonová věž na kostele svatého Marka v Benátkách je 331 střevíců vysoká a 

 stojí o samotě; proto do ní hrom před časy také často tloukl. Roku 1417 ta věž od 

 hromu vyhořela; 1489 vyhořela opět; 1548, 1565, 1653 se částečně porouchala; roku 

 1745 (13. dubna) věž hromovou ranou na 37 místech pukla, a oprava stála přes 15.000 

 zlatých. — Roku 1761 a 1762 bylo opět velkých oprav potřebí. Roku 1776 dostala 

 však hromosvod, a od té doby jí hrom neuškodil. 



Roku 1813 (v červnu) bylo v přístavu Port-Royal (na ostrově Jamaice) mnoho 

 lodí; hrom mezí ně udeřil a vrazil právě jen do dvou, které neměly žádný hromosvod. 



Roku 1814 (v lednu) uhodil hrom mezi lodě přístavu Plymouthského, a trefil vá- 

 leční loď Milford, kterážto jediná neměla hromosvodu. 



Roku 1830 (v lednu) udeřil blesk do tří válečných lodí anglických u ostrova 

 Korcyry; loď Etna měla hromosvod a té se nic nestalo; ostatní dvě Oladagascar a 

 Mosquefo) byly bez hromosvodu a utrpěly velikou škodu. 



Z toho všeho lze palmě vidět, že dobrým hromosvodem blesk nejen bez uškození 



