— 44 — 



rok vyležet, načež se podruhé destiluje. Tento druhý 'destilát se s nejpfknějším cukrem 

 smíchá a nechá opét rok ležet; pak se teprv prodává. Maraschino se také na mnohých 

 místech rozličné padělává; ale pravý moraschino má i ve své vlasti vysokou cenu. 



Sušení látek organických, aby nehnily. 



Má-li látka nějaká hnít, musí mít dost vlhka, tepla a vzduchu. Vlhký klíh brzy 

 hnije; ale když vyschne, pak se nemění. Maso v letě brzy nepříjemně zapáchá, ale u 

 ledu zůstane dlouho čerstvé. Vejce na vzduchu se také brzy kazí, ale ve vodě vápenné 

 dlouho vydrží. 



Z toho vysvítá, že lze každou látku organickou před hnitím zachránit, když se bud 

 vysuší, neb ledem obloží, aneb i tak uzavře, aby k ní vzduch přístupu neměl. 



Vysušeni je ovšem nejjistěj.šíra prostředkem, jen že nelze každou látku vysušit. 

 Veliké kusy masa k. př. by tak zvolna vysýchaly, že by dříve hniti počaly, než by bylo 

 vysušení dokončeno. Jiné látky ztrácejí zase vysušením tolik šťávy, že pak ani dlouhým 

 vařením nezměknou. Konečně by bylo sušení mnohých bitek také poněkud drahé, a 

 proto se ho jen tam užívá, kde je příhodné a laciné. 



V některých krajinách amerických krájejí maso na tenké kousky, které pak na 

 slunci suší; maso to je však tvrdé a nechutné. Jinak lze maso vysušit, když se na 

 kousky as y, libry těžké rozkrájí, a jeden kousek po druhém vždy na několik minut 

 do vařící vody hodí; kousky vyndané se dají v sušírně (kde je as 40" R. tepla) na 

 lísky, kde asi za dva dni dobře vyschnou. Z vody, v které se každý kousek masa 

 chvilku vařil, stane se silná maso>á polívka; ta se nechá lak vyvařit, až z ní povstane 

 vychladnutím hustý rosol. Když maso v sušírně vyschlo , nechá se ten rosol zahřátím 

 rozřidnout, každý kus suchého masa se do něho ponoří a nechá opět sušit ; tím povstane 

 na suchém mase vrstva klihová. Je-li dost rosolu, může se každý kus, když oschnul, 

 ještě jednou ponořit. Maso takto připravené vydrží pak na suchém místě velmi dlouho 

 a chutná skoro tak jako čerstvé. Tento prostředek je ovšem prospěšný, ale trochu drahý. 



NejCastěji se sušívá ovoce. Víno (na hrozinky), švestky, třešně a j. se suší 

 celé, jablka však na kousky rozkrájená. Podobně se suší za novějších dob i cukrová 

 řípa, která poskytuje pak cukrárnám tu výhodu, že mohou celý rok pracovat, kdežto 

 dříve jen na zimu odkázány byly, poněvadž řípa syrová déle nevydržela. 



Francouzský zahradník Masson přišel i na myšlénku, zdali by nebylo sušení i 

 pro čerstvé zeleniny prospěšné ; a povedlo se mu to. Zelí, kapusta, celer, špinát a j. 

 se nechají dle jeho spůsobu nejdřív ouplně vyschnout, načež se lisem dobře stlačí; tím 

 povstanou desky na % palce tlusté a obyčejně as 5 palců dlouhé a široké. V takové 

 desce je mnoho zeleniny stlačeno ; neb z největší zelné hlavičky povstane tímto spů- 

 sobem jen takový list, jako obyčejné složené psaní; ale když se navaří, naplní velikou 

 mísu. Každá zelenina takto stlačená se musí dříve as % hodiny v teplé vodě močit, 

 pak se leprv vaří, a chutná jakoby byla čerstvá. Usušené a stlačené zeleniny se hodí 

 výborně pro koráby. 



Sem patří i masité suchary (Fleischzwiebak), kleré se takto připravují. Masová 



