— 47 — 



li 1(> loliiiii (il<'jo miilioviJlio, kli-rý |iiik v hilivi skleiiéiu* tak dloulio na slunci ustane, 

 af. utipliio zbólá. 



3. Ješlě jiným spvisobeiii izu olej makový vybílit, když se smíchá v stejném množ- 

 ství s bělobou olovCnou (Bleiweiss, — kolik lotň oleje, tolik lotil břioby), a vylejc pak 

 na míjlkó talíie porcelánovč neb plechové, na kterých as 8 dní na shinci ostane. Olej 

 nesmí však nikdy výše než as 3 čárky (','4 palce) nad bělobou v talíii státi. 



Olej k mailčni. 



Řepkový olej, který se bez čištění ani k pálení nehodí, může se příhodným čiště- 

 ním tak proměnit, že ho lze i na jídla upotřebit. Do libry olcju řepkového se vmíchá 

 lot roztlučeného škrobu, načež se směs v kotli pocínovaném až k vaření zahřeje; pří 

 tom se musí stále míchat. Olej se počne silně pěnil, proto musí být kotel hodné veliký; 

 až po '/, hodině pěnění pi'estane a olej se jen zticha vaří; nyní škrob v něm obsažený 

 zhnědne, a zároveň je cítit nepříjemný zápach, pocházející od zvláštní silice, jenž se 

 z oleje vyvinuje. Olej se nechá tak dlouho vařit, až svňj nepříjemný zápach ztratí a příjemné 

 chuti nabude ; ted se sleje do jiné nádoby k usazeni ; po 48 hodinách je ouplně čistý 

 » má barvu světle žlutou. Tento olej nikdy nežluknc a hodí se na všecka jídla. Ztráta 

 oleje obnáší při tomto čištění jen as 2 "/„. Někdy se smíchají 2 částky tohoto oleje 

 s 1 částkou přepuštěného loje hovězílio, kteroužto směs po němečku „Schmalzbutter" nazvali. 



Mouka Bť nrosllcho obili. 



Klíčcním povstane v zrnách obilm'ch patrná proměna. Jak četnými zkouškami 

 dokázáno, záleží ta proměna předně v tom, že se lep (Kleber) v zrnách obsažený 

 počne rozpouštěl, čímž ztrácí svou pružnost a tažnost, tak že z ného nelze pevného 

 těsta obdržet. 



Za druhé se pozoruje, že i část škrobu se rozpouští a ponenáhlu v de.vtrin a 

 cukr přechází; tím nabývá mouka sladší chuti, což jí však tuze neškodí. 



Z toho vysvítá, že se dá mouka z obilí zrostlého jen takovým prostředkem na- 

 pravit, kterým pokažený lep zase svých přirozených vlastností nabude, a tento pro- 

 středek se našel — v kuchyňská soli. 



Ve vojenské pekárně v Drážďanech se dělaly zkoušky se zrostlým íilem. Semlelo 

 se ho 160 liber, a sice se vším, co z něho již vyklíčilo. Z toho se obdrželo 



102 libry dobré mouky, 

 17 liber špatnější, 

 15'/i libry černé,, 

 16'/, libry otrub; 

 9 liber se rozprášilo. 



Dobré mouky se zadělalo 40 liber s 31 librami vody obyčejným spťisobcin. 

 Boehníky z takového těsta udělané se jako placka rozběhly, kůrka odpadla, a vczpod 

 byl tlustý přimodralý zákal; chléb nebyl k jídlu. 



