— 52 — 



Z roztoku takto selmaného se má teď deslilovámm fosfor odloučit. Jak již nahoře 

 podotknuto, obsahuje tento roztok kyselinu fosforečnou s trochem vápna; jedná se tu 

 hlavně o to, aby se ta kyselina fosforečná (PO5) svého kyslíku zbavila. 



K tomu konci se dá ten sehnaný roztok do kotlů železných , a tam se přimíchá 

 vždycky na 100 liber roztoku 25 liber drobného dřeveného uhlí; teď se pod kotlem 

 tak dlouho topí , až je z té směsi hmota pevná, ne však ouplné vyschlá ; na lo přijde 

 do krivulí. 



Křivule jsou z hlíny před ohněm bezpečné a mají podobu láhve s hrdlem trochu 

 zahnutým; bývají as 18 palců dlouhé a do jedněch kamen se jich vřadí někdy až 36. 

 Každá křivule ční svým hrdlem z kamen ven, a je tak spojena s jimadlem hliněným, 

 které zase s druhým lakovým jimadlem souvisí. Obě jimadla jsou be^ dna , a stojí na 

 mělkých pánvicích vodou naplněných, které jim za dno slouží. 



V kamnech se topí obyčejně lehkým, suchým dřívím. Z křivulí se vyvinují nejdřív 

 páry vodní, pak plyny z uhlí a vody povstalé ; ty plyny se táhnou hrdlem křivule do prv- 

 ního jimadla a odtud do druhého, kde zvláštním otvorem vyslupují. Po několika hodinách 

 se objevují na otvoru druhého jimadla modrobílé plamínky, a to je znamením, že již i fos- 

 forické páry z křivule do jimadel přecházejí ; as o 2 hodiny později vyrážejí silné plyny, 

 které jasným plamenem hoří; to trvá plných 24 hodin. Asi za 48 hodin je destilace 

 dokončena. Tu se nechají kamna vychladnout, jimadla se od křivulí oddělí, křivule vyn- 

 dají, vyprázdní a zahodí. Nejvíc fosforu se usadí vždycky na dně (pod vodou) prvního 

 jimadla ; na dně druhého jimadla je fosfor špatnější a obyčejně červeným kysličníkem 

 fosforečnatým znečištěn. 



Však ani fosfor z prvního jimadla není tak čistý, aby se zrovna k prodeji hodil; 

 jsou v něm částky uhlí a jiných látek přimíchány a proto se musí vyčistit. Pokud se 

 mnoho fosforu nepotřebovalo, čistíval se obyčejně lak, že se rozlopil a pod vodou skrz 

 kůži kamzicí promačkával. Pro nynější dobu by byl spíisob tento velmi zdlouhavý ; proto 

 se fosfor nečistý nyní obyčejné v (eplé vodě roztopí, s osmým dílem písku snnchá, pak 

 studenou vodou srazí a konečně v železných retoitách ještě jednou destiluje. Ve fabri- 

 kách francouzských čislívají fosfor i tak, že ho pod vodou rozpustí, pak silou páry skrz 

 dirkovitou desku hliněnou protlačují. 



Fosfor vyčištěný obdrží obyčejně podobu tenké tyčky ; to se stane pomocí oby- 

 čejné trubice skleněné ; zpodní konec její se strčí do fosforu pod vodou roztopeného, 

 a na druhém konci se ústy vzduch ssaje, čímž fosfor do trubice vniká až ji naplní ; terf 

 se zpodní otvor prstem přidrží a trubice naplněná v studené vodě ochladí; ztuhlá tyč 

 fosforová se pak lehko vyndá. Cvičený dělník může takto denně přes 2 centy fosforu 

 v tyčky proměnit. Ostatně se vyskytuje v dobách nejnovějších fosfor nejen v tyčkách, 

 nýbrž často i v zrnkách neb kapkách. 



Fosfor se na vzduchu již mírným třením snadno zapálí, proto se musí chovat vždycky 

 jen pod vodou; v zimě se musí přimíchat k té vodě ještě trochu líhu, aby nezmrzla. 

 Při obyčejné letní teplotě je fosfor měkký jako vosk, při tom průsvitavý a skoro beze 

 vší barvy ; po dlouhém ležení pod vodou se stane však červenožlulým a drobivým, a 

 potáhne se na povrchu bílou vrstvou, čímž i průzračnost jeho úplně zmizí. Pod vodou 

 se mírným zahřátím roztopuje. Při krájení a vyndávání z vody se s ním musí velmi 

 opatrně zacházet, aby nechytil. Rány hořícím fosforem spůsobené bývají velmi bolestné 



