— 54 — 



len oiiéel , aby dělem k hraní sloužily , pak by se mohly vším právem co nebezpečná 

 hračka zapovědít. 



Na dělání nynějších sirek se bére obyčejně dřevo osykové, poněvadž je laciné, 

 dobře hoří a lehce se štípe; zřídka se brává březové neb smrkové. Ač se z něho 

 sirky rukou dosti rychle štípou, jsou předce rozličné stroje, kterými se to mnohem lépe 

 a rychleji stává. Sirky strojem dělané jsou nejen ouhlednější ale i ienši^ a tím se 

 mnoho dříví přispoří. Nejčastěji se dělají zvláštním hoblíkem, v jehož zpodním želízku 

 jsou asi 3 neb 4 kulaté rovnovážné průchody s krajem ostrým ; když se lakovým ho- 

 blíkem silně a opatrně po čerstvém dříví jede, povstanou kulaté dlouhé tyčinky, které 

 se pak usuší a po délce překrájejí. Jeden dělník může tímto hoblíkem za 12 hodin 

 skoro dva miliony sirek nadělat. 



Aby se mohly takové sirky pak v sífe a ve fosforu pohodlně namáčet, nastrkají 

 se do zvláštního rámce mezí tenké latě, a ty latě se pak (aby sirky nevypadly) šroubem 

 zatáhnou. Prácí tuto vykonávají jen děvčata. V jednom rámci je 2 až 3 tisíce sirek, 

 které všecky jedním koncem z rámce vynikají. 



Kdyby se nyní sirky hned ve hmotě fosforové namáčely, tedy by při rozsvěcování 

 zhasínaly, poněvadž dřevo od fosforu tak rychle nechytí. Z té příčiny se namočí 

 konec každé sirky dříve v roztopené síře a pak teprv v látce fosforové. Poněvadž ale 

 síra při hoření nepříjemně zapáchá, namáčejí se sirky lepšího druhu v kyselině stearinové, 

 která se tak jako síra od fosforu rychle zapálí. 



Namáčení sirek (totiž konců z rámce čnějících) v roztopené síře neb kyselině stea- 

 rinové vykonávají obyčejně osoby mužské. Síra i kyselina stearinová na sirkách oka- 

 mžitě ztuhne, a proto se mohou hnedle na to i v látce fosforové namučit. 



Ten mok fosforový se dělává obyčejně spůsobem následujícím. As 5 lotu arab- 

 ského klí se na nusce porcelánové ve vodě rozpustí, ale jen tak, aby ostal roztok jako 

 syrup hustý; miska se dá pak do horké vody, kde se as na 40" R. zahřeje. Mezi tím 

 se as 1 y^ lotu fosforu pod vodou na drobné kousky rozkrájí , pak jeden kousek po 

 druhém do té zahřáté klovatiny hodí a skleněnou paličkou dobře rozetře; tím povstane 

 bílá kaše, ku které se přidá konečně ještě 8 lolů rozetřeného ledku, 8 lotfl burelu 

 (Braunstein) a 2 loty dobře utlučeného skla ; vše se opatrně rozetře, až je z toho mast 

 všude stejná, do té se pak sirky namáčejí. 



Místo arabského klí brávají někteří klíh, poněvadž je lacinější; ale klíh bývá dlouho 

 vlhký, a takové sirky pak spalně chytají. 



Ledek a burel se přidávají co látky kyslíkové pro lepší hoření; jindy se dával 

 chlorečnan draselnalý (chlorsaures Kalí), ale ten působil, že sirky při rozsvěcování silně 

 praskaly. Místo burelu se brává někdy suřík (Mennige), a na sirky lepšího druhu také 

 hnědý kysličník olovíčitý (Bleisupero.xyd.) 



Ostatně se může říci, že skoro každý fabrikant tu látku fosforovou na jiný spůsob 

 připravuje a neřád o tom komu poví. 



Barva té fosforoviny může býti rozličná, a závisí od barviva primíšeného ; suříkem 

 se barví na červeno, šmolkou na modro atd. 



Hotová mast fosforová se vyleje na prkno suknem neb kůži potažené, a dobře se 

 na něm rozetře ; v tom nátěru se pak sirky koncem posírovaným omočí. Tu práci vy- 



