— 61 — 



několikrát rozpůlily a mezi lim vždycky v studené vodé ocliiaMiiy; a ejhle, koneční se 

 rozpadly! Z tolio je patmo, že byly jen stluřěné a nikoliv v jeden kus svařené. — 

 Ostaliit!; se dii lenlo ocel za studena doMe ohýbat , a nástroje z nfho zhotovené 

 zfistanou dlouho ostré. 



.liiiý spňsob vyskomiial licsscmcr v Anglicku. ( 'ctnými zkonškiiiiu přisel na tu 

 myšlénku, že by se mohlo z litiny měkké železo i ocel beze pšeho palira dobývat, 

 a sice takto. Litina má asi 5 procentů uhliku; jestli se do litiny tekuté, jak právě z vy- 

 soké pece vychází, proud vzduchu mocí žene. tu uhlík z vřtší části shoří, a litina se 

 rychle v mčkké železo prouičiií. Ovšem se při tom i část železa okysličením zmaří; to 

 obnáší však nanejvýš jen 18 procentů, u zkujíiování obyčejného však 28 procentů. 



Dle návrhu Bcssemerova lze za půl hodiny 60 ano i 100 centů litiny pohodlně 

 v měkké železo proměnit. Pravilo se již, že se měkké železo pi-i žádné obyčejné te- 

 plotě neroztopuje. Proto by měla litina Ickutá, jak mile uhlík ztratí a v měkké železo 

 se promění, hnedle ztuhnout ; shořením ídiliku v horké litině povstává však takové horko, 

 že litina i po proměně v měkké železo tekutou zůstane. To poskytuje tu vjiiudu, že 

 lze z loliolo měkkého železa veliké siny a jiné pi'edměly liliiii zhotovit. 



Kdyby se proměna litiny v měkké železo v pravý čas přetrhla, tak aby jen mcnšt 

 část jejího uhlíku shořela, tu by se mohl tímto spůsobem i ocel dobývat. 



Tento spňsob dobývám' železa a oecic by poskytoval mnohý užitek. Předně by se 

 paliva úplně ušetřilo, pak by se ušetřilo i železa (asi o 10 neb 12 procentj, k lomu by 

 šla celá ta práce velmi rychle, a konečně by se líiohly nniohé i veliké pi'edměly z měk- 

 kého železa ulejt. Pro Anglicko by nebyl tento vynález ani k zaplaceni ; neb Angličan"é 

 nemají dřevěného uhlí, proto je jejich (kameimým uhlím dobyté) měkké železo špatnější 

 než naše: pak by se snad mohli .skoro každé zemi vyrovnal. Proto se nadělalo v An- 

 glicku s tímto vynálezem s počátku také nmoho hluku ; ale po krátkém čase se zkusilo, 

 že má to železo Bessemerovo přece mnohé nedostatky. To dobré mělo, že bylo (jako 

 litý ocel) |)o celé hmotě všude stejné , při zdělávání však nedalo se za studena ani za 

 tepla tak dobře kovat jako železo obyčejné. Tu se přestalo brzy dle toho návrhu pra- 

 covat. Bessemer se obrátil konečně do Švédska, a zkoušel to s litinou švédskou. S tou 

 se mu to podařilo, z té dostal svým spůsobem železo výborné. To snad proto, poně- 

 vadž se dobývá ve Švédsku i litina z rud velmi čistých. U nás ale a v mnohých jiných 

 zemích, kde se i méně čisté rudy na litinu brávají, musí se z litiny nejen uhlík, nýbrž 

 i mnohé jiné nečisté látky odstranit; a k tomu snad spůsob Bessemerův nepostačí. 



DROBNOSTI. 



Cicltorie. 



Čekanka obecná (Cichorium Inlibus) roste u nás všude při cestách. Kořen její 

 je nahořklý a potřebuje se někdy v lékařství. Čekanka v zahradách sázená dostane 

 kořen delší a tlustší ; ten se vypere, rozkrájí , upraží a rozeinele, a tak z něho povstane 

 cichorie, které se nyní hojně místo kávy užívá. ' 



Že se nyní tolik cichorie pěstuje a pak i skutečně spotřebuje, o to se starali 

 hlavně kupci, kleii tím obchodem mnoho získají. Kupci počali nejdříve cichorii pěstovat 



